# data[].attributes.headline
Dagen har varit mycket givande, många "ahaupplevelser". Dels konfirmation av

# data[].attributes.subject
Dagen har varit mycket givande, många "ahaupplevelser". Dels konfirmation av

# data[].attributes.body
Mycket bra.

# data[].attributes.body
Utbildningen där jag jobbar är individualiserad på så sätt att det är möjligt att läsa på deltid, fm eller em, även om pedagogerna önskar att alla deltagare var på plats alltid. Distansstudier på SFI finns inte officiellt men i undantagsfall (när någon t ex fått heltidsarbete men snart är klar med en kurs) kan det vara möjligt. Ofta är deltagare på praktik någon del av utbildningen eller kombinerar med andra kurser.

Individanpassning fungerar för det mesta i form av att de som behöver olika hjälpmedel ges tillgång till dessa förutsatt att det kommit fram vilka svårigheter som finns under kartläggningen, ibland upptäcks det först i kurs D att någon egentligen har problem med synen exempelvis. Individanpassningen kan helt klart göras bättre i form av utmanande "uppgifter utan tak" som funkar för alla studievägar. Mina förutsättningar att individanpassa undervisningen har ökat mycket under det senaste året då jag själv studerat sva och har bättre koll på ämnet. Mina förutsättningar på arbetsplatsen är sämre vilket har med tid och samarbetet i arbetslaget att göra, det har varit ett mycket turbulent år med byte av både chefer och kolleger.

# data[].attributes.headline
Eleverna kan kombinera sina studier med andra studier och vi kan då erbjuda andra studietider. 

# data[].attributes.subject
Eleverna kan kombinera sina studier med andra studier och vi kan då erbjuda andra studietider. 

# data[].attributes.body
Vi kan individanpassa på så sätt att elever kan läsa på hel- eller deltid eller på kvällen.

# data[].attributes.headline
Jag tycker att det funkar bra där jag jobbar

# data[].attributes.subject
Jag tycker att det funkar bra där jag jobbar

# data[].attributes.headline
Det finns ingen individanpassning för våra elever i mån av att kunna läsa fler ämnen eller välja förmiddag/eftermiddag i A-grupp. 

# data[].attributes.subject
Det finns ingen individanpassning för våra elever i mån av att kunna läsa fler ämnen eller välja förmiddag/eftermiddag i A-grupp. 

# data[].attributes.body
Utbildningen kunde vara mer individualiserad. Man kan tex inte välja mellan för- och eftermiddag. För att individanpassa ser jag till elevens behov och förutsättningar och försöker planera undervisningen utifrån detta. Ibland är det svårt att kunna individanpassa tillräckligt mycket, eftersom eleverna är väldigt olika och man hinner inte hitta rätt uppgifter till alla hela tiden.

# data[].attributes.headline
Vi har ganska stor möjlighet till individanpassning: Det finns två spår, spår 1 för lågutbildade och spår 2 för högutbildade, på varje nivå. (Flera B, C och D-kurser alltså).  Vi har studievägledare, och elever som läser spår 2 har möjlighet att läsa matte, engelska och samhällskunskap också. Praktik/instegsjobb erbjuds av Arbetsförmedlingen. Det vi saknar är lokaler: Det finns inte plats att låta alla elever gå på förmiddagarna, eftersom vi inte har tillräckligt med klassrum för det.

# data[].attributes.subject
Vi har ganska stor möjlighet till individanpassning: Det finns två spår, spår 1 för lågutbildade och spår 2 för högutbildade, på varje nivå. (Flera B, C och D-kurser alltså).  Vi har studievägledare, och elever som läser spår 2 har möjlighet att läsa matte, engelska och samhällskunskap också. Praktik/instegsjobb erbjuds av Arbetsförmedlingen. Det vi saknar är lokaler: Det finns inte plats att låta alla elever gå på förmiddagarna, eftersom vi inte har tillräckligt med klassrum för det.

# data[].attributes.headline
Jag tycker att min arbetsplats ger goda förutsättningar för eleverna att avancera vid önskemål och behov. Finns många pålästa lärare som månar om elevernas kunskapsutveckling och duktiga elever har möjlighet till instegsjobb och språkstödjare jobb. Detta även jämte egna studier. Finns mycket kunskap och väl utarbetade metoder som gett goda resultat samt en god dialog i arbetslaget med elevens kunskapsutveckling i fokus

# data[].attributes.subject
Jag tycker att min arbetsplats ger goda förutsättningar för eleverna att avancera vid önskemål och behov. Finns många pålästa lärare som månar om elevernas kunskapsutveckling och duktiga elever har möjlighet till instegsjobb och språkstödjare jobb. Detta även jämte egna studier. Finns mycket kunskap och väl utarbetade metoder som gett goda resultat samt en god dialog i arbetslaget med elevens kunskapsutveckling i fokus

# data[].attributes.headline
Hos oss finns inte så stort utrymme för individualisering när det kommer till t ex tider. Det finns ingen kvälls- eller distansundervisning. Individanpassar gör en i möjligaste mån hela tiden i mötet med eleverna. Jag återkommer till detta med bristen på konkreta resurser. I grund och botten är det dessa resurser (eller bristen på dem) som avgör möjligheterna.

# data[].attributes.subject
Hos oss finns inte så stort utrymme för individualisering när det kommer till t ex tider. Det finns ingen kvälls- eller distansundervisning. Individanpassar gör en i möjligaste mån hela tiden i mötet med eleverna. Jag återkommer till detta med bristen på konkreta resurser. I grund och botten är det dessa resurser (eller bristen på dem) som avgör möjligheterna.

# data[].attributes.headline
Den är nog inte så individanpassad tyvärr. Det är väldigt svårt att hinna i allt för stora elevgrupper. Vi skulle behöva ha fler lärare och mindre elevgrupper för att kunna individanpassa. 

# data[].attributes.subject
Den är nog inte så individanpassad tyvärr. Det är väldigt svårt att hinna i allt för stora elevgrupper. Vi skulle behöva ha fler lärare och mindre elevgrupper för att kunna individanpassa. 

# data[].attributes.body
Individualiseringen fungerar till en viss grad med studievägar, fm-, em- och kvällsundervisning.

Det svåraste med individanpassad undervisning är de stora grupperna på vår skola.

# data[].attributes.headline
För att lyckas med individualiseringen måste vi ha  bra kartläggning och där misslyckas vi många gånger. Individanpassningen har många brister, dåliga lokaler, ingen studievägledning och sedan tillbaka till kartläggningen. 

# data[].attributes.subject
För att lyckas med individualiseringen måste vi ha  bra kartläggning och där misslyckas vi många gånger. Individanpassningen har många brister, dåliga lokaler, ingen studievägledning och sedan tillbaka till kartläggningen. 

# data[].attributes.headline
Eleverna har möjlighet att till viss del välja att studera på f.m., e.m. eller kväll. De kan kombinera studierna med praktik. Däremot erbjuder vi inte undervisning i andra ämnen. 

# data[].attributes.subject
Eleverna har möjlighet att till viss del välja att studera på f.m., e.m. eller kväll. De kan kombinera studierna med praktik. Däremot erbjuder vi inte undervisning i andra ämnen. 

# data[].attributes.body
Jag har möjlighet att individanpassa genom att jag kan välja läromedel. Varje undervisningsgrupp har en hemsida där det

bl.a. finns länkar till  flippade klassrum med genomgångar av grammatik. Eleverna har tillgång till digitalt material. Däremot finns inga grupprum utan jag har alla elever i klassrummet samtidigt

# data[].attributes.headline
Individualisering:  Hos oss är eleverna i kurs B uppdelade i B1 och B2, eleverna i C i C1, C2 och C3. Vi har vidare tre grupper på kvälls-sfi. Tidigare hade vi också studier på distans för de som arbetade. Eleverna har möjlighet att läsa andra kurser, men fåglar det.

# data[].attributes.subject
Individualisering:  Hos oss är eleverna i kurs B uppdelade i B1 och B2, eleverna i C i C1, C2 och C3. Vi har vidare tre grupper på kvälls-sfi. Tidigare hade vi också studier på distans för de som arbetade. Eleverna har möjlighet att läsa andra kurser, men fåglar det.

# data[].attributes.body
Det är lite si och så på skolan där jag jobbar. En elev som studerar på C- eller D-kurs kan studera antingen på förmiddag eller eftermiddag och även på distans. På A-kursen, där jag undervisar, kan eleverna bara studera på eftermiddag, har ingen möjlighet till distansstudier, inget modersmålsstöd, ingen studiehall. På grund av förhållandevis få antal elever är kurserna inte uppdelade efter studievägar. Mina elever på studieväg 1 i A-kursen hamnar i bland grupp. Därför har mina elever små möjligheter att ta sig igenom alla kurser på sfi.

# data[].attributes.headline
Bra att bli påmind om att det inte är tjatigt att repetera samma ämne hela veckan. Jag fick av de andras presentationer idéer som verkligen kan förbättra egna befintliga undervisningsupplägg. Ska komma ihåg att gå igenom checklistan med frågorna för  varje zon.

# data[].attributes.subject
Bra att bli påmind om att det inte är tjatigt att repetera samma ämne hela veckan. Jag fick av de andras presentationer idéer som verkligen kan förbättra egna befintliga undervisningsupplägg. Ska komma ihåg att gå igenom checklistan med frågorna för  varje zon.

# data[].attributes.body
Viktigt att låta eleverna upptäcka och uppleva saker de ska lära sig och förankra.

# data[].attributes.body
Får ut mycket av att prata med andra "kollegor" och få höra deras idéer och tankar.

# data[].attributes.body
Individualisering är något vi/jag jobbar hela tiden, men det är tyvärr svårt med stora grupper.

# data[].attributes.body
Fint att höra hur de andra arbetar och löser svårigheter med brist på teknologi osv. Inspirerande att få lite nya idéer om hur man kan arbeta.

# data[].attributes.body
Tänker att jag behöver göra fler studiebesök med mina elever och att vi behöver arbeta mycket med det på olika sätt i klassrummet. Jag behöver också bli bättre på att få in digitalisering i undervisningen.

# data[].attributes.headline
Det var svårt att föra tillbaka den konkreta nivån. Lätt att det blir lite svepande när man pratar. Svårt när inte alla gjort uppgiften. Fick bra respons på det jag gjort som förde mig vidare i mina tankar och hur jag skulle kunnat göra istället.

# data[].attributes.subject
Det var svårt att föra tillbaka den konkreta nivån. Lätt att det blir lite svepande när man pratar. Svårt när inte alla gjort uppgiften. Fick bra respons på det jag gjort som förde mig vidare i mina tankar och hur jag skulle kunnat göra istället.

# data[].attributes.body
F

# data[].attributes.headline
Värdefullt att få prata om hur olika våra praktiska resurser och förutsättningar ser ut. Fint samtal om undervisning och vad vårt uppdrag handlar om. 

# data[].attributes.subject
Värdefullt att få prata om hur olika våra praktiska resurser och förutsättningar ser ut. Fint samtal om undervisning och vad vårt uppdrag handlar om. 

# data[].attributes.body
Trevligt att få prata och byta erfarenheter med kollegor från andra orter. De flesta har liknande reflektioner om verksamhet och digitalisering, hur kan vi arbeta med det när det finns andra stora grundläggande behov hos eleverna innan vi kommer till den digitala undervisningen...

# data[].attributes.body
En reflektion är att jag kan utgå från den gemensamma upplevelsen mycket mer och med olika moment än vad jag har gjort. Låta det få ta tid.

# data[].attributes.headline
Studiebesök är användbart, vi behöver lämna klassrummet. Bra att höra andras erfarenheter.

# data[].attributes.subject
Studiebesök är användbart, vi behöver lämna klassrummet. Bra att höra andras erfarenheter.

# data[].attributes.headline
Bra att få höra hur andra gör och hur de jobbar. Ska försöka göra fler studiebesök på arbetsplatser med eleverna.

# data[].attributes.subject
Bra att få höra hur andra gör och hur de jobbar. Ska försöka göra fler studiebesök på arbetsplatser med eleverna.

# data[].attributes.headline
Jag ska försöka göra fler studiebesök med mina elever, och arbeta med cirkelmodellen när vi arbetar med skrivande.

# data[].attributes.subject
Jag ska försöka göra fler studiebesök med mina elever, och arbeta med cirkelmodellen när vi arbetar med skrivande.

# data[].attributes.headline
Betyder den gemensamma erfarenheten (fält A) att man utan förberedelse t.ex. går på studiebesök eller kan man förbereda besöket genom att gå igenom ord och begrepp och fortfarande vara i A

# data[].attributes.subject
Betyder den gemensamma erfarenheten (fält A) att man utan förberedelse t.ex. går på studiebesök eller kan man förbereda besöket genom att gå igenom ord och begrepp och fortfarande vara i A

# data[].attributes.body
När är man i fält D?

# data[].attributes.body
När det gäller Cummins modell inser jag än mer hur viktigt det är att arbeta tematiskt och utgå från det gemesamma och att momenten bygger vidare  på varandra.

# data[].attributes.headline
Intressant att höra hur andra arbetar men i vår grupp gjorde vi på ungefär samma sätt.

# data[].attributes.subject
Intressant att höra hur andra arbetar men i vår grupp gjorde vi på ungefär samma sätt.

# data[].attributes.headline
Bra! Fått mycket inspiration till min egen undervisning.

# data[].attributes.subject
Bra! Fått mycket inspiration till min egen undervisning.

# data[].attributes.headline
Jag ska försöka göra fler studiebesök med mina elever, och arbeta med cirkelmodellen i klassen när vi arbetar med skrivande

# data[].attributes.subject
Jag ska försöka göra fler studiebesök med mina elever, och arbeta med cirkelmodellen i klassen när vi arbetar med skrivande

# data[].attributes.body
och arbeta med

# data[].attributes.body
Det är alltid bra att få diskutera erfarenheter med andra lärare. Det är tydligt att det finns ett behov av att diskutera inte bara digitala verktyg och teoretiska modeller som Cummins fyrfältare utan också organisatoriska frågor och de olika förutsättningar som finns på de olika skolorna.

Jag tänker att jag ska börja utgå från mer regelbundna studiebesök i min undervisning.

# data[].attributes.headline
Detstämmer väl, Elverna tar intake på grund sin bagage från tidigare färdigheter ,men några också tappar motivation ,kan vara stress ,ångest...

# data[].attributes.subject
Detstämmer väl, Elverna tar intake på grund sin bagage från tidigare färdigheter ,men några också tappar motivation ,kan vara stress ,ångest...

# data[].attributes.headline
En undervisning  som tar sin utgångspunkt i elevernas frågor  ........ det ska vara BRA att göra  säga  fel 

# data[].attributes.subject
En undervisning  som tar sin utgångspunkt i elevernas frågor  ........ det ska vara BRA att göra  säga  fel 

# data[].attributes.body
Interaktion är nyckeln till lärande.

När ett affektivt filter uppstår och eleven inte talar om vad som är fel, hur når vi fram?

# data[].attributes.headline
Definitionen: Vad fäster och hur fick vi det att fästa?

# data[].attributes.subject
Definitionen: Vad fäster och hur fick vi det att fästa?

# data[].attributes.body
Frågor som kvarstår:

- Ny information ska kopplas till redan existerande. Men skolkrokarna finns ju inte hos eleven.
- Bron mellan input och intake behöver vara så kort och så bred som möjligt. Hur "ordnar" vi detta?

# data[].attributes.headline
Elevers möjligheter att ta till sig undervisningen utifrån sina förutsättningar. Hur "stoffet" tas emot av eleverna.

# data[].attributes.subject
Elevers möjligheter att ta till sig undervisningen utifrån sina förutsättningar. Hur "stoffet" tas emot av eleverna.

# data[].attributes.body
Den delen som överlappar alla tre läroplanerna, varför är inte den intressant? Vore inte den delen den mest optimala eftersom den innefattar alla tre läroplanerna

# data[].attributes.body
Vi har ingen fungerande kartlägning och därför ingen individualisering.

# data[].attributes.headline
Jag tycker att  vi har stora  möjligheter

# data[].attributes.subject
Jag tycker att  vi har stora  möjligheter

# data[].attributes.headline
Just nu har jag stora möjligheter att göra individanpassningar pga att jag tillfälligt har väldigt liten grupp, ej mer än 10 elever.

# data[].attributes.subject
Just nu har jag stora möjligheter att göra individanpassningar pga att jag tillfälligt har väldigt liten grupp, ej mer än 10 elever.

# data[].attributes.headline
Vi har flex, kväll och lördag men dessvärre inte för studieväg 1.

# data[].attributes.subject
Vi har flex, kväll och lördag men dessvärre inte för studieväg 1.

# data[].attributes.headline
Den är individualiserad på det sättet att vi erbjuder flexkurs, eftermiddag, förmiddag, kväll, studiehall, latinisering.

# data[].attributes.subject
Den är individualiserad på det sättet att vi erbjuder flexkurs, eftermiddag, förmiddag, kväll, studiehall, latinisering.

# data[].attributes.body
Mina förutsättningar varierar beroende på elevantal och elever.

# data[].attributes.body
På vår skola har vi tfyra grupper i kurs A. Alfa, alfa 2 (fortsättningsgrupp), 1A, 1A:2 (gruppen som ger betyg) vilket är en form av individualisering.

# data[].attributes.body
Vi har lite samarbete mellan lärare där en annan organisation skulle ge mer utrymme för individanpassaning.

# data[].attributes.headline
Ganska anpassad men inte tillräckligt. Svårt att placera elever som talar och förstår men inte läser och skriver.

# data[].attributes.subject
Ganska anpassad men inte tillräckligt. Svårt att placera elever som talar och förstår men inte läser och skriver.

# data[].attributes.body
Vi är en liten sfi-skola och jag tycker individualiseringen fungerar relativt bra. Däremot jobbar jag just nu med en C3-kurs där vissa elever inte kan någon svenska medan några är närmare D-nivå. Jag kan ifrågasätta beslutet att låta dessa elever hoppa över B-kursen, då de blir svårt att individanpassa undervisningen då nivåerna är så pass ojämna.

# data[].attributes.headline
Vi har en stor verksamhet med många olika möjligheter för eleven vad gäller tid, rum och inriktningar utifrån elevens erfarenheter och intresse.

# data[].attributes.subject
Vi har en stor verksamhet med många olika möjligheter för eleven vad gäller tid, rum och inriktningar utifrån elevens erfarenheter och intresse.

# data[].attributes.body
När det gäller individanpassad undervisning är det upp till varje enskild lärare. Tyvärr har vi ofta för stora grupper för att det ska fungera på ett tillfredsställande sätt. Vi saknar även specialpedagoger och annat stöd just nu.

# data[].attributes.headline
Förutsättningarna kunde vara bättre. Vi måste t ex utveckla läs och skrivgrupper för elever som vistats länge i Sverige. Vi har dessutom inga grupprum. Vi behöver mer modermålsstödjare (utbildade)som arbetar tillsammans med den utbildade sfi-läraren. 

# data[].attributes.subject
Förutsättningarna kunde vara bättre. Vi måste t ex utveckla läs och skrivgrupper för elever som vistats länge i Sverige. Vi har dessutom inga grupprum. Vi behöver mer modermålsstödjare (utbildade)som arbetar tillsammans med den utbildade sfi-läraren. 

# data[].attributes.body
Individanpassning är något vi/jag jobbar med hela tiden, men det är svårt. Att möta eleven där den är och ge den det den behöver är hela tiden målet. Vi använder IPad i A-gruppen och det är ett sätt, men jag tänker att det viktigaste vi kan göra är att vara uppmärksam på varje elevs behov.

# data[].attributes.body
Individualisering sker via studio. Studio är en plats där eleven kan komma och träna på det den behöver träna på. Eleven styr tillsammans med läraren aktivitet.

Tanken är att en lärplattform ska startas upp nästa termin. Målet är att kunna lägga upp uppgifter till eleven som den behöver träna på.

# data[].attributes.body
Vår skola är stor och vi har goda förutsättningar för individualisering.

Jag har lite för många elever för att kunna individanpassa så mycket som jag skulle önska

# data[].attributes.headline
Individanpassning  är rimlig nivå till indviden

# data[].attributes.subject
Individanpassning  är rimlig nivå till indviden

# data[].attributes.body
Det är bra att få diskutera sin lektionb utifrån Cummins fyrfältare. Vad var bra, vad kan bli bättre och hur går jag vidare.

# data[].attributes.body
Det som inte blev som man tänkt är ofta det mest intressanta och det som öppnar upp för nya vägar för lärande

# data[].attributes.headline
Intressanta diskussioner och bra upplägg att ta del av.

# data[].attributes.subject
Intressanta diskussioner och bra upplägg att ta del av.

# data[].attributes.body
B

# data[].attributes.headline
Modeller, som Cummins, är viktiga som stöd och ger oss möjlighet att reflektera, utveckla och samtala om undervisning och lärande. 

# data[].attributes.subject
Modeller, som Cummins, är viktiga som stöd och ger oss möjlighet att reflektera, utveckla och samtala om undervisning och lärande. 

# data[].attributes.headline
Många bra tips hur jag kan använda digitala hjälpmedel

# data[].attributes.subject
Många bra tips hur jag kan använda digitala hjälpmedel

# data[].attributes.headline
att det är bra att berätta om sina lektionsupplägg för andra, då ser man att man faktiskt tänker i Cummins banor... Intressant att höra andras ideer och tankar.

# data[].attributes.subject
att det är bra att berätta om sina lektionsupplägg för andra, då ser man att man faktiskt tänker i Cummins banor... Intressant att höra andras ideer och tankar.

# data[].attributes.body
vi pratade om vikten av att dokumentera progressionen och det tar jag med mig.

# data[].attributes.body
Frågan som fortfarande kvarstår är: Vad exakt är i zon D? Grammatiska fyll-i-stenciler? Vilka fler exempel finns? Hur vet jag att min undervisning inte ligger i zon D

# data[].attributes.body
Att man måste planera veta vad man gör och varför , genomföra planen och efterarbete och följa ,exempel efterstudiobesöket

# data[].attributes.body
Många böcker är på D, men när vi diskuterade är vår undervisning på nivå A o B och att vi ibland är och nosar på nivå C.
Det svåra är tiden, att låta eleverna bearbeta och att göra ett bra efterarbete.

# data[].attributes.body
Jag behöver inte gå ut ur klassrummet på studiebesök varje gång för att göra uppgiften. Det finns enkla saker att prova i klassrummet också. Med eller utan digitala verktyg.

# data[].attributes.body
Studiebesök känns mer angeläget för eleven. Det blir lättare med inlärning under, före och efter studiebesök jämfört med trad klassrumsundervisning. Det gäller att det tekniska fungerar med koppling mobil  och projektor tex.

# data[].attributes.body
Jag tar med mig många tankar om studiebesök och hur viktigt det är att ta tid för det. Jag tar också med mig tankar om data och vikten av att ge eleverna den kunskapen.
Frågor har väckts kring vilka platser vi kan besöka, hur kan jag göra bra upplägg på studiebesök. Hur får jag eleverna att känna att det är lika viktigt att vara utanför klassrummet och att lärsituationer finns hela tiden var vi än befinner oss. Digitaliseringen går så fort och vi kan bara följa med tillsammans med våra elever.

# data[].attributes.body
Det är viktigt att fortsätta med studiebesök och skapa konkreta sammanhang som man bygger vidare på även i högre kurser som C/D på sfi. Det skulle vara bra med en parallell datakurs för sfi-elever så att lärarna inte behöver stå för all datainlärning. Mycket tid går åt att repetera och hålla eleverna uppdaterade på den snabbt utvecklade digitaliserade samhället.

# data[].attributes.body
Jag tar med mig att man kan jobba nivåöverskridande.

Det jag skulle vilja diskutera mer är den teknikstress som kan finnas i läraren och strategier för att råda bot på den.

# data[].attributes.headline
Intressanta diskussioner och bra  tips på upplägg hur man kan lägga upp undervisning utifrån fyrfältaren.

# data[].attributes.subject
Intressanta diskussioner och bra  tips på upplägg hur man kan lägga upp undervisning utifrån fyrfältaren.

# data[].attributes.body
Att vi behöver lägga mer tid på att lära våra elever att bli självgående gällande digitala verktyg. Även personal behöver mer kompetens hur man ska använda digitala verktyg. Kanske en utbildning likt läslyftet... datalyftet...
Frågan som jag funderar på är var vi ska börja. Önskan vore en datakurs parallellt med SFI där eleverna lär sig grunderna.

# data[].attributes.attachment_link.title
Being and becoming a teacher in initial literacy.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Här finns ett tjugotal filmer som vänder sig till dig som är lärare och undervisar vuxna i grundläggande litteracitet inom sfi eller i svenska som andraspråk på grundläggande nivå. Filmerna fördjupar och konkretiserar delar inom de fem områdena grunder i skriftspråksutveckling, lärarens roll, modersmålets roll, texter i vardags- och yrkesliv samt digitala verktyg. I filmerna visas dels autentiska undervisningssituationer och dels intervjuer med forskare, experter, rektorer, lärare och elever. Syftet är att inspirera dig i din undervisning genom att ge dig en inblick i hur man kan arbeta med grundläggande läs- och skrivundervisning på olika sätt.

Alla filmer finns även på Skolverkets YouTube-kanal.

Att undervisa på sfi via fjärrstöd

Den här filmen handlar om att undervisa via fjärrstöd. Undervisningen sker i realtid med hjälp av datorer. I filmen förklaras vad fjärrstöd, till skillnad från distansundervisning, kan innebära för elever, lärare och verksamheten. En sfi-lärare berättar också om vilket stöd hennes elever får med hjälp av modersmålet i sfi-undervisningen.

Frågor att fundera över:

Vilka möjligheter och utmaningar ser du med att undervisa på sfi via fjärrstöd?

På vilket sätt skulle fjärrstöd kunna möta dina elevers behov?

Muntlighet som resurs för grundläggande litteracitet

Se Maria Rydell, doktorand i nordiska språk, förklara samverkan mellan talat och skrivet språk. Intervjun berör även hur det talade språket består av olika register, anpassade efter syfte och mottagare.

Frågor att fundera över:

Hur arbetar du i din undervisning för att elevens muntliga färdighet ska utvecklas?

Hur ger du dina elever möjlighet att reflektera över hur de kommunicerar muntligt i olika situationer?

Uttalets betydelse för grundläggande litteracitetsutveckling

För att elevernas uttal ska bli en resurs i språkinlärningen är det viktigt att börja med uttalsundervisningen tidigt. Elisabeth Zetterholm, docent och lektor i svenska som andraspråk, berättar vad du som sfi-lärare bör känna till om uttalsundervisning.

Frågor att fundera över:

Hur arbetar du med uttal i din undervisning?

På vilket sätt anpassar du undervisningen utifrån dina elevers olika förutsättningar när det gäller uttal?

Att utveckla litteracitet på en arbetsplats

Möt en sfi-elev som praktiserar i en förskoleklass. Praktikplatsen ger henne möjlighet att utveckla sitt svenska språk inom ett yrke som intresserar henne. En sfi-lärare berättar att en av framgångsfaktorerna med språkutvecklande praktik är att eleverna får möjlighet att utveckla sitt språk i en autentisk miljö. Hon berättar vidare om att språkpraktiken ökar elevernas motivation och vilja att lära sig svenska.

Frågor att fundera över:

Vilka möjligheter och utmaningar ser du med språkutvecklande praktik?

På vilket sätt skulle språkutvecklande praktik kunna möta dina elevers behov?

Att undervisa på sfi - lärarens roll och kompetens

Rollen som sfi-lärare förändras i en dynamisk omvärld. Kompetensutveckling blir dessutom allt viktigare. I den här filmen berättar och reflekterar tre lärare över lärarrollens möjligheter och utmaningar i sfi-undervisningen.

Frågor att fundera över:

Vilka möjligheter och utmaningar ser du i din roll som sfi-lärare?

Inom vilka områden har du behov av att utveckla din kompetens som sfi-lärare?

Att ha vardagen som utgångspunkt i undervisningen

I filmen Att ha vardagen som utgångspunkt i undervisningen förklarar en forskare varför undervisning av vuxna elever utan skolbakgrund behöver vara funktionell och präglas av vuxenperspektiv, resursperspektiv och vardagsrelevans. Hon illustrerar detta med exempel. Vidare lyfter forskaren fram betydelsen av en noggrann kartläggning av elevernas tidigare erfarenheter och kunskaper och belyser varför en kartläggning är viktig.

Frågor att fundera över:

Vilka texter från elevernas vardag använder du i din undervisning?

Hur kan kartläggningen idag komma till användning på bästa sätt i er verksamhet?

Att läsa och skriva texter i hemmet och i skolan

I filmen Att läsa och skriva texter i hemmet och i skolan berättar en forskare i språkdidaktik om sin studie kring läsande och skrivande som sociala praktiker och hur de kan skilja sig i skolan och hemma. Forskningsfältet kallas New Literacy Studies. Forskaren ger exempel på både överlappningar och skiljelinjer mellan att läsa och skriva i skolan respektive hemma (även om eleverna bara är i början av sin litteracitetsutveckling) och betonar vikten av att använda sig av autentiska texter i sfi-undervisningen. Hon talar också om varför ett resursperspektiv är viktigt i sammanhanget.

Frågor att fundera över:

I vilken utsträckning använder du dig av autentiskt vardagsmaterial i din undervisning som matchar elevernas behov av skrift i deras vardag?

Vad blir konsekvensen av ett resursperspektiv jämfört med bristperspektiv?

Att planera och genomföra studiebesök

I filmen Att planera och genomföra studiebesök beskriver en sfi-lärare hur planering och genomförande av ett studiebesök kan gå till. Läraren delar med sig av sitt upplägg kring ett besök i ett naturområde. Hon lyfter fram vad läraren behöver tänka igenom under planeringsfasen för att uppnå syftet med utomhusundervisning: att lära sig i vardagen, i möten och med alla sinnen.

Frågor att fundera över:

I vilken utsträckning kan elevernas möjlighet till ett lärande i vardagen, utanför klassrummet, varieras och utvecklas?

Hur kan du tillgodose elevernas behov och förutsättningar kring utomhusundervisningen?

Att efterarbeta och följa upp studiebesök

I filmen Att efterarbeta och följa upp studiebesök berättar en sfi-lärare om hur hon brukar lägga upp arbetet i klassrummet under lektionerna efter en gemensamt genomförd aktivitet utanför klassrummet. Läraren presenterar exempel på lektionsinnehåll. Under lektionen för hon samtal med eleverna kring de nya ord som de stött på under utomhusaktiviteten. Läraren har fotograferat under utomhusaktiviteten och dessa foton utgör sedan ett bildstöd för samtalet. Läraren visar också hur skrivandet kommer in på talets grund och hur grammatik blir en naturlig del av arbetet. Läraren poängterar vikten av att eleverna får samtala om sådant som de faktiskt har upplevt.

Frågor att fundera över:

På vilka olika sätt kan aktiviteter utanför klassrummet följas upp och bearbetas?

Vad mer, utöver lärarens och elevens fotografier från dagen, kan användas för samtal och skrivande i de uppföljande lektionerna?

Att undervisa utanför klassrummet

I filmen Att undervisa utanför i klassrummet berättar en sfi-lärare om hur hon jobbar med utomhusundervisning. Läraren tar upp både syftet och språkliga vinster med att lämna klassrummet och bege sig till olika närliggande platser tillsammans med eleverna en gång i veckan. Mot bakgrund av en autentisk undervisningsmiljö redogör hon för vilka språk- och kommunikationsutvecklande aktiviteter som äger rum under utomhusvistelserna.

Frågor att fundera över:

Vilka utomhusaktiviteter och studiebesök skulle kunna vara språk- och kommunikationsutvecklande för dina elever?

På vilka olika sätt kan aktiviteterna för- och efterarbetas?

Att arbeta med skrivprocessen

I den här filmen möter du två lärare som arbetar med skrivprocessen enligt genrepedagogiken i klassrummet. Genrepedagogik är en pedagogisk modell som handlar om att explicit undervisa om olika system i språket, det talade och det skrivna, med målet att göra språkets strukturer synliga. Du får ta del av hur skrivprocessen delas upp i sex arbetsmoment, vilket syfte varje moment har, vilka läraktiviteter samt vilken stöttning av eleverna som ingår. I filmen visas även vilka digitala resurser som används och hur eleverna utvecklar sin studieteknik i skrivprocessen.

Frågor att fundera över:

Vilka fördelar för skrivutvecklingen ser du med digitalt läs- och skrivstöd?

Hur kan du stötta dina elever i deras skrivutveckling?

Att arbeta med genrepedagogik

Det här är en film om att arbeta med genrepedagogik och ASL (att skriva sig till läsning). Två sfi-lärare presenterar cirkelmodellens syfte och dess fyra faser. Filmen ger en inblick i hur du kan arbeta med cirkelmodellen och samtidigt bygga upp elevernas kunskaper så att de når ett kursmål. Lärarna i filmen understryker även talets och modersmålets betydelse i skrivutvecklingen.

Frågor att fundera över:

Vad i genrepedagogiken kan du använda direkt i din undervisning?

Hur kan du och dina kollegor använda och utveckla genrepedagogik i er verksamhet?

Genrepedagogik och att skriva sig till läsning

I filmen Genrepedagogik och att skriva sig till lä sning kan du se en rektor och en sfi-lärare berätta om skolans systematiska arbete med att kombinera ASL och genrepedagogik. De talar om värdet av att ha en samordningskoordinator. Dessutom förklarar de varför det är gynnsamt för deras verksamhet, personal och elever att skolan arbetar utifrån en gemensam pedagogisk och didaktisk plattform. Du får också höra om betydelsen av ett vuxenperspektiv och målet att med hjälp av ASL och genrepedagogik utbilda elever till att bli delaktiga i det digitala samhället.

Frågor att fundera över:

Vad menas med gemensam pedagogisk och didaktisk plattform?

Vilka fördelar ser du med att ha det?

Att använda digitala verktyg - presentation

Digitala verktyg erbjuder många möjligheter i din undervisning. De kan användas till att stötta elevernas språkutveckling på olika sätt. I den här filmen presenterar en sfi-lärare och en universitetsadjunkt omfattande kunskap om digitala verktyg och ger konkreta exempel på hur digitala resurser kan användas språkutvecklande i undervisningen. Du får bland annat ta del av varför en didaktisk planering är viktig och hur den kan se ut. Det presenteras också olika typer av stöttning med hjälp av digitala resurser, samt olika sätt att tillgängliggöra digitalt material via webben. I slutet av filmen ges flera förslag på vidare läsning i ämnet.

Frågor att fundera över:

Hur kan digitala verktyg stärka elevernas lärande?

Vilket digitalt verktyg skulle du vilja lära dig mer om? Vad blir ditt nästa steg?

Att använda digitala verktyg - varför?

I filmen Att använda digitala verktyg: varför? presenterar en universitetsadjunkt i svenska som andraspråk framför allt två argument för användningen av digitala verktyg: för att man lär sig språket och för att man får digital kompetens. För varje argument tar hon upp ett antal beskrivande exempel och berättar om olika positiva erfarenheter av att använda digitala verktyg i grundläggande skriftspråksundervisning. Här presenteras några begrepp: multimodalitet, användbarhet, resursperspektiv och vuxenrelevans, och vilken betydelse de har i undervisningen.

Frågor att fundera över:

Hur kan du ta tillvara på elevens egen erfarenhet av digital teknik i din undervisning?

Hur kan du bidra till att öka elevernas digitala kompetens i vardagen?

Att använda digitala verktyg - resursperspektiv i undervisningen

Våga använda digitala verktyg i undervisningen, det är den här filmens budskap. Du lyssnar på ett samtal om digitala verktyg mellan en sfi-lärare och universitetsadjunkt i svenska som andraspråk. Deras dialog berör hur elevernas resurser kan tillvaratas i undervisningen. Samtidigt poängteras det att digitala resurser i sig inte per automatik genererar lärande, utan läraren behöver alltid ha en didaktisk planering. I samtalet får du även tips att utgå från din pedagogiska kompetens när det gäller digitala resurser i undervisningen.

Frågor att fundera över:

Hur kan eleverna använda sina mobiltelefoner i undervisningen, för att öka deras språkkunskaper och samtidigt öka deras digitala kompetens?

Hur kan du öka din egen digitala kompetens?

Att använda digitala verktyg - surfplatta

Surfplattor kan stötta eleverna i skrivprocessen. I filmen visas hur en sfi-lärare undervisar med hjälp av surfplattor, storskärm och whiteboard. Du får följa processen från handskrivna texter till digitalt renskrivna texter och språksamtal. Läraren beskriver hur arbetsmomenten går till och syftet med dem.

Frågor att fundera över:

Hur kan digitala verktyg stötta dina elever i skrivprocessen?

Vilka olika digitala program och appar kan användas som stöd i elevernas skrivutveckling?

Att använda digitala verktyg - appar

Appar anpassade för vuxna elever väcker stort engagemang, enligt sfi-läraren i den här filmen. De kombinerar flera uttryckssätt och gör det möjligt för eleverna att arbeta parallellt med ordförråd, läs- och skrivinlärning. Läraren beskriver flera fördelar med appar som multimodalitet, individualisering, stöttning, enkel hantering och möjlighet för eleverna att påverka sin språkutveckling.

Frågor att fundera över:

Vilka appar kan eleverna använda som komplement i undervisningen?

Hur kan du utveckla din kunskap om appars innehåll och användbarhet?

Att använda digitala verktyg - klassblogg

I den här filmen beskriver en sfi-lärare hur han använder sig av en blogg i sin undervisning och varför han gör det. Han berättar även vilka vinster det finns med att ha en blogg, utifrån ett elevperspektiv. Mot bakgrund av en autentisk planeringssituation förklarar läraren sin arbetsgång vid skapande av ett nytt blogginlägg. Samtidigt förklarar han också varför bloggandet är ett elevfokuserat och elevnära arbetssätt.

Frågor att fundera över:

Hur kan du skapa en elevanpassad blogg?

Hur kan du bjuda in eleverna till att interagera med klassbloggen?

Att arbeta med modersmålsstöd

Modersmålsstöd kan öka elevernas förståelse av svenska språket. Här förklarar två sfi-lärare, varav den ena även fungerar som modersmålsstödjare, sitt samarbete. Kollegorna berättar hur de planerar och genomför undervisningen tillsammans och hur modersmålsstöd stöttar eleverna i klassrummet.

Frågor att fundera över:

Vilka möjligheter till modersmålsstöd finns det i din verksamhet?

Hur kan ett bra samarbete mellan modersmålsstödjare och sfi-lärare se ut?

Att samarbeta modersmålslärare och SFI-lärare

I filmen berättar en rektor, en modersmålslärare och en sfi-lärare varför det är "suveränt bra" att vara en modersmålsbaserad sfi-skola där det arbetar nästan lika många modersmålslärare som sfi-lärare. Filmen belyser också hur lärarnas täta samarbete är organiserat och vilken roll ömsesidigheten spelar när det gäller det pedagogiska ansvaret för elevernas lärande. Utifrån ett elevperspektiv lyfter rektorn och lärarna fram flera fördelar med denna satsning på modersmålsundervisning.

Frågor att fundera över:

Hur ser du på schemalagt samarbete mellan sfi-lärare och modersmålsstödjare?

Vilka fördelar kan ett kollegialt samarbete ha för eleverna?

Att undervisa på modersmål och svenska

Det finns fördelar med ett utvecklat samarbete mellan sfi-lärare och modersmålslärare. Här förklarar två kollegor hur de samarbetar. De betonar vikten av gemensam lektionsplanering och förklarar varför det är viktigt att eleverna har tillgång till samma text på svenska som på modersmålet. Vidare delar lärarna med sig av sina positiva erfarenheter kring en gemensam bedömning av elevernas skriftspråksutveckling. I filmen besöker vi även klassrummet och ser hur undervisningen går till i praktiken.

Frågor att fundera över:

Hur kan ett bra samarbete mellan sfi-lärare och modersmålslärare kan se ut?

Inför vilka undervisningsmoment behöver dina elever modersmålsstöd?

Elevperspektiv på modersmålsstöd

I filmen Elevperspektiv på modersmålsstöd ger två sfi-elever sitt eget perspektiv på det modersmålsstöd som de har fått under sfi-studierna. De berättar på vilket sätt de blivit hjälpta av att ha tillgång till kontinuerligt modersmålsstöd under sfi-utbildningen, särskilt med tanke på att de saknade utbildningsbakgrund från hemlandet.

Frågor att fundera över:

Hur kan dina elevers förutsättningar förbättras med modersmålsstöd?

Vad tycker dina elever om modersmålsstöd?

Att kombinera modersmålsstöd och digitala verktyg i undervisningen

Vissa sfi-elever saknar både skolbakgrund och datorvana. I filmen berättar en modersmålslärare hur hon kombinerar modersmålsstöd och digitala verktyg i sin undervisning. Stöd på modersmålet underlättar för elever utan skolbakgrund och datorvana att lära sig att skriva på dator - och samtidigt öka både sin språkliga och digitala kompetens. I undervisningen lär de sig använda ett tangentbord och kan ta del av digitalt läs- och skrivstöd.

Frågor att fundera över:

Vilka fördelar kan olika digitala verktyg ha för dina elevers skriftspråksutveckling?

Hur kan de digitala verktygen underlätta i din undervisning?

Att utveckla sin yrkesidentitet i lärarrollen i SFI/SVA grund

Filmen belyser vad det innebär att vara lärare på studieväg 1. Här möter du en forskare som beskriver hur mångfacetterat yrket är. Hon lyfter fram vikten av regelbunden reflektion i syfte att ta fram den så kallade tysta kunskapen. Enligt forskaren behöver en systematisk och regelbunden reflektion ske både på individnivå och i kollegiet. Syftet med reflekterande förhållningssätt är att ta reda på vad som händer i klassrummet och varför. Det är också viktigt att få veta vilken typ av kunskap och fortbildning som enskilda lärare och arbetslaget är i behov av för att kunna utvecklas professionellt. Forskaren betonar också vikten av rektorns aktiva roll i processen.

Frågor att fundera över:

Vilka utmaningar har lärare som undervisar på studieväg 1?

Vilka kunskaper och vilken fortbildning behöver ni i kollegiet?

Att använda visuella texter (visuell och kritisk litteracitet)

I filmen Att använda visuella texter berättar en forskare vad visuell litteracitet är och varför det är viktigt att ge eleverna verktyg för tolkning av bild- och textmaterial som finns omkring oss i samhället. Forskaren betonar vikten av att möta elevernas kognitiva nivå vid valet av bilder och utgå från meningsfullhet och användbarhet. Hon förklarar också varför det är nödvändigt att som lärare vara klar över syftet med ett visst bildmaterial. Frågor som diskuteras är exempelvis: Hur och till vad ska bilderna användas? Vilken sorts bilder ska användas? Fotografier eller tecknade bilder? Förenklade eller mångtydiga bilder? Vilken roll spelar kulturella referensramar vid bildval och bildtolkning? Forskaren besvarar alla frågorna och illustrerar svaren med konkreta exempel.

Frågor att fundera över:

Hur väljer du foton och illustrationer till undervisningen?

Vilka fallgropar ser du i ditt bildval?

# data[].attributes.attachment_link.description
Här finns ett tjugotal filmer som vänder sig till dig som är lärare och undervisar vuxna i grundläggande litteracitet inom sfi eller i svenska som andraspråk på grundläggande nivå. Filmerna fördjupar och konkretiserar delar inom de fem områdena grunder i skriftspråksutveckling, lärarens roll, modersmålets roll, texter i vardags- och yrkesliv samt digitala verktyg.

# data[].attributes.body
Ivanas och Helenas uppdaterade lista från december 2017.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.

# data[].attributes.body
Den tredje (sista) frågan i utvärderingen handlar om förutsättningar för lärare att arbeta utifrån forskning och beprövad erfarenhet inom vux. NC samlar nu in lärares röster om förutsättningar och behov inom vux för att försöka påverka makthavare och opinionsbildare för att stärka kvaliteten i vuxenutbildningssystemet, Tack för ditt svar!

# data[].attributes.headline
Skriv in dina tankar och reflektioner om uppgiften från träff 4 i den här kolumnen. 

# data[].attributes.subject
Skriv in dina tankar och reflektioner om uppgiften från träff 4 i den här kolumnen. 

# data[].attributes.body
Klicka på plusset och lägg till din text.