# data[].attributes.body
Selvom præsidenten kan få mindretal i forhold til Kongressen skal han ikke gå af, som i Danmark. Han kan ikke opløse Kongressen eller udskrive nye valg. Hvis præsidenten gør noget ulovligt skal vicepræsidenten gå ind og tage over.

# data[].attributes.body
Den lovgivende magt ligger hos kongressen, som svarer til vores danske folketing. kongressen står også til kontrol overfor det internationale skattesytem.
deres hovedopgave er at fungere som modvægt til præsidenten

for at sikre sig en lige fordeling af magt mellem store og små stater er der lavet et kompromis i forfatningstraktaten. Begge 13 stiftede stater havde ønsker bestående af: De små stater: ·      en ligelig repræsentation for alle stater, mens de mere befolkede stater ville have repræsentation i forhold til indbyggertal.

Løsningen blev en kongres bestående af to kamre:
-       Repræsentanternes Hus, hvor delstaterne er repræsenteret i forhold til deres indbyggertal. Da forfatningen blev udarbejdet, havde Huset 65 medlemmer mod i dag 435, da antallet justeres efter indbyggere.

-       Senatet, hvor alle delstater uanset størrelse har to medlemmer. Senatet har altså i dag 100 medlemmer.

# data[].attributes.body
Er landets overhoved. Hans magt og pligter er beskrevet i forfatningen. Hans vigtigste opgave er at føre Kongressens beslutninger ud i livet. Han må ikke selv foreslår love, men kan ved budskaber opfordre Kongressen til at diskutere forskellige spørgsmål. Præsidenten kan dog nedlægge veto imod de love som er vedtaget af Kongressen.

# data[].attributes.body
Er de 538 valgmænd, der hvert fjerde år udpeger USA's præsidenten. Hver af de 50 stater har et x antal valgmænd.

# data[].attributes.body
USA's svar på Grundloven er forfatningen. Den blev færdiggjort i 1789. Den består af nogen artikler og tillægsparagraffer, de sikre religionsfrihed, talefrihed, pressefrihed. Det er til for at formulere landets demokrati.