# data[].attributes.body
Kuuloalue on matalimman ja korkeimman äänen jonka laji voi kuulla välinen alue.

Eri lajeilla on eri kuuloalueet esim ihmisellä 20-20000 Hz

# data[].attributes.body
Keskeltä ohuempi valoa hajottava linssimalli<br>

# data[].attributes.body
Keskeltä paksumpi valoa kokoava linssimalli.

# data[].attributes.body
Kun valo heijastuu, niin valon heijastumis kulma on täysin sama kuin valon tulokulma.

# data[].attributes.body
Desibeli on äänen voimakkuuden yksikkö.

Desibelin lyhenne on dB

# data[].attributes.body
Kun valo kohtaa esineen, niin valo voi joko heijastua, imeytyä tai mennä esineen läpi. Usein tapahtuu kaikki kolme ilmiötä.

Varjo muodostuu koska valo kulkee suoraan eikä pääse esineen taakse.

Valkoinen valo koostuu erilaisista aallon pituuksista, jotka hajotettuna nähdään erivärisinä. Valkoisen valon pystyy hajoittamaan esimerkiksi prismalla.

# data[].attributes.body
Perttu Savijärvi, Otto Uusitalo, Viljami Riihimäki ja Henri Hyttinen

# data[].attributes.body
Äänen synnyttää värähtelevä asia tai esine. Ääni on pitkittäistä aaltoliiketä joka saa korvan tärykalvon värähtelemään.

Ääni ei voi edetä tyhjiössä koska, ääni tarvitsee aineen kulkeakseen.

# data[].attributes.body
Aallonpituus on kahden peräkkäisen aallonharjan välinen etäisyys

# data[].attributes.body
Perussuurteet ovat yleisimpiä suurteita. Niitä ovat pituus, massa, aika, lämpotila, sähkövirta, valovoima ja ainemäärä.

# data[].attributes.body
Luksi on valaistusvoimakkuuden yksikkö.

Luksin lyhenne on lx.

# data[].attributes.body
Värähdysaika tarkoittaa aikaa joka kuluu yhteen värähdykseen

# data[].attributes.body
Taajuus tarkottaa värähdysten lukumäärää sekunnissa.

# data[].attributes.body
Hertsi on taajuuden yksikkö.

Hertsin lyhenne on Hz

# data[].attributes.body
Tasopeilin pinta on suora eikä läpäise valoa vaan heijastaa sitä

# data[].attributes.body
Kappaleilla ja ilmiöillä on ominaisuuksia, jotka voidaan mitata. Mitattavat ominaisuudet ovat suureita.

# data[].attributes.body
Yksikkö on lyhenne jollekkin suureelle. Esimerkiksi perussuurreilla on lyhenteitä joita ovat: m=metri, kg=kilogramma, sekunti=s ja kelvin=K