# data[].attributes.body
La deriva dels plàstics: En aquest vídeo he pogut observar que la majoria dels plàstics acaben al fons de mar i sense que la gent ho sàpiga.

Quan els pescadors pesquen troben a les seves reixes més plàstics que

peixos. Això és un clar exemple de que a sota el mar hi ha molt més plàstics

dels que imaginem.

No som conscients del gast tan gran que fem cada dia de plàstic. Podem dir que una persona no gasta tant de plàstic però si sumem els plàstics de tots, ens donem conta de que cada dia es recullen a la planta de recollida de plàstics més de set tones de plàstics als dia.

# data[].attributes.body
Els albatros de Midway: En el vídeo he pogut observar que si seguim llençant residuus al terra com per exemple plàstics, acabarem fent que moltes espècies s’extinguessin ja que cada dia moren animals debut a que confonen els plàstics amb animals per menjar. Un exemple molt clar és el del vídeo que mostra com els albatros (aus) moren per haver menjat anteriorment plàstics que hi havia al mar. Un investigador va filmar com estava l’interior d’aquests animals quan morien. A les imatges s’hi poden veure com hi ha tot tipus de plàstics. Desde taps d’ampolla fins a petites restes de brics de llet, sucs, etc.

Són imatges molt impactants que jo crec que tothom les hauria de veure ja que així es podria conscienciar a gran part de la població sobre el que està passant i poder trobar-hi una solució.

# data[].attributes.body
El projecte anterior em va semblar interessant ja que per una part vam poder aprendre sobre l'evolució d'un ésser que cada grup escollia i per l'altre vam poder fer un mini projecte on nosaltres decidiem en quin aspecte de l'evolució ens voliem fixar. Això em va semblar una bona idea ja que així no es veu com una cosa que tots hem de fer sinó que podem decidir.

# data[].attributes.body
Escena 1: Quan descobreixen que una pedra al impactar contra una altre es trenca i talla. Llavors si la pedra talla a la pedra, la pedra talla carn.
Escena 2: Quan es posen drets perquè no poden seguir endavant ja que tenen unes espigues que no els deixen veure el que hi ha.
Escena 3: Quan transmeten l'aprenentatge als més petit. El més gran està dirigint una escola de com fer una pedra que talli. Un dels que apren en queixa perquè quan fa impactar una pedra amb una altres li salten pedres petites als ulls, llavors el més li ensenya com s'ha de fer perquè no es faci mal.
Escena 4: Quan veuen que si fregen una pedra contra un pal el fan punxegut. Després veuen que allò fa mal ja que quan punxa a un company seu, li fa mal. En aquell moment veuen que allò que acaben d'inventar pot servir per caçar.
L'espècie del Tumai (7 milions d'anys) i l'Orrorín (6 milions d'anys són els que començaven a desenvolupar-se. L'espècie de l'austrolopitecus ja es podia veure una mica més clar que l'evolució anava bastant més ràpid. L'espècie de l'homo habilis, ergaster i erectus són els més propers a nosaltres i són les espècie més properes a nosaltres després dels neandertals i els homo sapiens que són els que ja no tenien el cos cobert de pèl i els que anàven ja coberts amb mantes fetes per animals que havien matat. Despén de l'importància que tinguéssis en el grup, portaves unes mantes o unes altres al teu cos. Per això quan el que tenia més poder moria, el següent se'n feia càrrec d'elles. Al documental ens expliquen l'història d'un d'ells que tenia enveja de que tenia el poder i es el documental diu que la seva mort no va ser tot culpa de l'animal amb el que estaven lluitant.

# data[].attributes.headline
17.  Primeres manifestacions artístiques. (01/04/2019)

# data[].attributes.subject
17.  Primeres manifestacions artístiques. (01/04/2019)

# data[].attributes.body
1. Quines característiques formals defineixen les pintures d’Altamira?
Les característiques són que les pintaven de memòria, és a dir, que veien a l'animal que volien i es fixaven en tots el detalls. També pintaven boca avall i no tot ho feien proporcional.
2. Segons antropòlegs, historiadors... quina finalitat podien tenir aquestes pintures?
La finalitat d'aquestes pintures era plasma l'escena de caça perquè els propers que anessin a caçar veiessin com ho havien fet, sobretot si n'hi havien sortit victoriosos.
3. Quines són les característiques principals de les anomenades Venus esteatopígies?
Que tenien la part dels glutis molt ample de la qual s'aprofitaven per portar els seus nens .
4. Quina diferència té un Menhir d’un Cromlec? Perquè feien aquestes construccions?
La diferencia és que el Menhir està construit en forma vertical, al contrari que el Cromlec que està en forma horitzontal. Servien per a l'àmbit religiòs.
5. Per quina raó l’artista utilitza el seu cos com a material principal
d’experimentació?
Perquè volia veure el seu cos diferent i també perquè li semblava un bon material amb el que poder treballar.
6. Quina diferència existeix entre Robot i Cyborgisme?
Dons que el robot no és un humà i que el Cyborgisme és que un humà es fa més electronic
7. Què penses sobre l’experiència o finalitat de dissenyar-se a un mateix?
Depén de la persona ja que si a un no li agrada el seu físic i té la posibilitat de canviar-lo, ¿per què no fer-ho?

# data[].attributes.body
El dimarts 12 de Març vam anar al Museu de Paleontologia de Sabadell. Allà ens van explicar una sèrie de conceptes que ens van servir per introduir el nou projecte. Vam començar per una sala que amb l'ajuda d'unes tagetes, vam començar a endinssar-nos en la Paleontologia. Després va venir la nostre guia i  ens va explicar tot el relacionat amb el tema. Ens va explicar com tenien avants els nostres avantpassats tot el cos i com ho tenim ara. Per exemple abans no eren bípedes (normalment) i amb el pas del temps el bípedisme ha començat a ser un dels mètodes més utilitzats per l'home.
Després vam fer un taller on ens van fer fer una taula en la que haviem de posar la semblant-se entre els diferents tipus de primats. Hi havia coses sobre la paleontologia que ja sabia però ni havia d'altres que no. Per exemple el nombre de semblances entre diferents espècies.

# data[].attributes.body
Em va semblar molt interessant el que ens van explicar de que era un edifici sostenible i allà me'n vaig adonar de que hi havia moltes formes de captar energia . Em va semblar molt interessant el terra que hi havia a l'entrada ja que no sabia que a sota el terra podien haver-hi tubs per on passes la calor i escalfés el pis més fàcil i ràpidament que amb els radiadors que actualment la majoria de la gent té a casa seva.

# data[].attributes.body
Malgrat que no vam veure tot el documental, vaig poder agafar varies idees per després poder fer el debat.  Un company, quan estàvem fent el debat va dir una idea que hem va semblar molt interessant. Ara si una persona intenta canviar el món, li costarà més que si en un futur una quantitat més alta de gent intenta fer el mateix. Jo crec que en un futur tothom d'alguna manera o d'una altre acabarà ajudant al món.

# data[].attributes.body
L'energia és la capacitat de provocar canvis sobre un altre cos quan la cremes. Per exemple: la benzina del cotxe fa que els pistons es moguin i aquests fan que el cotxe es mogui.
L'energia potencial depen de la posició d'un objecte a l'espai i a la terra, també depen de l'altura a la que es trobi l'objecte. L'energia sinètica d'un objecte depen de la seva massa i de la seva velocitat i potencial de la posició a l'espai o la seva composició química. Això és un resum sobre el que en va ensenyar el Joan en una de les seves explicacions sobre l'energia.

# data[].attributes.body
He après a relacionar el treball amb el pes i la distancia. Amb aquesta experiència hem après una fórmula que més tard l'hem utilitzat per fer unes activitats a classe del science bits.
La fórmula és : P=w/t

# data[].attributes.body
Hem après a com es pot relacionar la velocitat amb la distancia i amb l'esforç. M'ha sorprès que depèn de la persona i de les seves capacitats, i fent la mateixa distancia, un trigaven més que d'altres.

Dades: 7,95 metre (escala)
Fórmula: Pes*treball*distancia(m)

Les meves dades: 49x9,8x7,95=3817,59

Aina: 4207,68 - 290,18
Gemma: 4826,74 - 438,79
Milena: 4285,05 - 285,67
Conchi: 3817,59 - 293,66

# data[].attributes.body
Una de les reflexions que he fet amb aquesta explicació que ens han donat és que es pot començar a estalviar energia però si te'n dones compte perquè jo no sabia que gastava tant però ara he vist que si. He vist que hi ha coses que gasten molt i si les desendollessim no hauriem de pagar tant cada més. Per exemple, a casa jo tinc un allargador que durant tot el dia està endollat a la corrent. Cada dia quan me'n vagi a dormir l'apagaré per poder reduir el consum d'energia que en aquest cas està consumin sempre.

# data[].attributes.body
He aprés que hi ha diferents tipus d'energia i quins d'ells són renovables. També he tingut més clar la forma en com rebem l'energia i com es transporta fins a casa nostra.

# data[].attributes.body
Preguntes:
Resum del que han explicat?
Què us ha agradat?
Què heu après?
Les tres que m'han agradat més han estat:
- La del cotxe elèctric (Adrià, Pau, Carol i Martí). Han explicat com funciona un cotxe amb l'energia solar o de la "llum". M'ha agradat veure el cotxe en moviment en quant li donava la llum de la làmpada. He après que els cotxes poden funcionar amb llum solar i que funciona perquè fins ara no ho havia vist mai.

# data[].attributes.body
Objectiu, procès d'aprenentage i dificultats/conclusions.

Al principi vam començar molt il·lusionades amb el què fariem però no teniem molt clar. Al final vam decidir fer una maqueta de la qual estem satisfetes perquè ens ha costat bastant i ens ha ocupat algunes tardes. Jo crec que a part de l'aprenentatge de la part científica hem après a organitzar les nostres idees.

# data[].attributes.body
Les meves conclusions són les següents:
- Que una espècie sobrevisqui i es pugui reproduir depen de l'entorn. Per exemple i ha musaranyes que estàn adaptades per a aguantar temperatures baixes gràcies al seu pelatge que els ajuda a protegir-se del fred.
- L'adaptació al medi fa que una espècie evolucioni, en canvi si moren tots els d'aquella espècie no evolucionen i desapareix.

# data[].attributes.headline
8. Començament del projecte (18/01/2019)

# data[].attributes.subject
8. Començament del projecte (18/01/2019)

# data[].attributes.body
Hem començat a parlar sobre el que volem fer i encara no o tenim molt clar però alguna idea tenim. Te pinta de que serà un projecte que gaudirem fent-lo.

# data[].attributes.body
Aquest gràfic ens vol mostrar com depèn de si en el lloc on viuen les musaranyes hi ha més o menys depredadors. Clarament si hi ha més depredadors, desapareixen tots més fàcilment que si n'hi ha molt pocs. Aquí també es pot afegir que el pelatge també influeix en que s'acabin més ràpid les d'aquell color. Per exemple les de color marró clar s'acabaran més ràpid que les de color gris que a diferencia de les altres no destaquen tant a la natura (passen desapercebudes).

# data[].attributes.body
Vivim en un món en el que si un animal destaca entre els altres a un ambient natural no té tantes posibilitats de sobreviure. Un exemple molt clar que tenim a prop és el del floquet de neu que per quaestions de voler allargar-li la vida el van haver de traslladar al zoo de Barcelona. Si ens centrem en el cas de les musaranyes veiem que passa el mateix, és a dir, que si el color del pelatge és menys poc comú hi ha un nombre més reduit de musaranyes. Veiem com el gris és el color que hi ha més quantitat perquè és el més comú. Si mirem el que és més taronjós podem veure que no ha menys però n'hi més que les de color marron clar. Aquests gràfic és respecte el color del pelatge.

# data[].attributes.body
En aquest gràfic podem observar que la temperaturaEn aquest si que tenim en compte la temperatura.
- Les musaranyes de pelatge normal no suporten les baixes temperatura. Això ho hem comprovat amb aquest gràfic ja que a mesura que anem disminuint la temperatura el nombre de musaranyes disminueix.
-En canvi les de pelatge espès podem observar que suporten més bé les baixes temperatures.
Però quan hi ha -20º C les musaranyes acaben desapareixent per complet a entre les generacions 50 i 100

# data[].attributes.body
Aquest gràfic ens mostra el nombre de musaranyes que hi ha sense tenir en compte la temperatura.
En aquest gràfic podem veure com les musaranyes de pelatge normal hi ha un nombre més elevat a diferencia de les de pelatge espès i més o menys i hi ha el mateix nombre de musaranyes criades i mortes a les dues generacions a les de pelatge normal i a les de pelatge espès els dos nombres, tant de morts com de naixement disminueixen. 33

# data[].attributes.body
Ens ha costat un mica decidir el que valorariem  d'aquest projecte, però al final amb l'ajuda del professorat hem pogut acabar-la.
Vam valorar: l'objectiu, estructura, producte final, esforç dedicat al projecte, organització, arxius anomenats correctament, contingut científic. Al principi, la primera versió de la rúbrica no tenia gaire lògica, ja que valoràvem unes coses que no costaven molt fer i les coses que si que costàvem no els hi donàvem tan valor. Però al final vam poder sortir-nos.