# data[].attributes.headline
Dominykas Šiaulys 7c                                  "Smeltės" progimnazija                                                               

# data[].attributes.subject
Dominykas Šiaulys 7c                                  "Smeltės" progimnazija                                                               

# data[].attributes.body
Fotografija iš "Europeana"
Nuotraukoje vaizduojama suaugusi moteris - Rozalija Bagdonienė. Moteris yra pasirėmusi į išpuoštą medinį stalelį. Nuotrauka yra nespalvota ,vertikalaus formato ,daryta visu ūgiu. XXa. ši nuotrauka buvo nufotografuota. Fotografas -  M. Soferis. Moteris stovi pustuščiame kambaryje ,ji dėvi marškinėlius su balta apykakle ir švarkelį. Švarkelio rankovės yra atraitotos iki alkūnių. Apatinei kūno daliai užsidėjusi ilgą sijoną ir užsirišus juodu diržu. Ši apranga gali pasakyti ,kad ji turbūt yra dvaro tarnaitė. Plaukai surišti į du šone esančius kuodukus. Batai yra aukšto kulno.

# data[].attributes.attachment_link.description
Portretas visu ūgiu, iš priekio. Rozalija Bagdonienė, Kretingos dvaro daržininko Andrejaus Bagdono žmona. Nuotrauka priklijuota prie kartono. Firminiai fotografo įrašai: averse - „М.Соферъ ТАУРОГЕНЪ", reverse - „ЦЕНТРАЛЬНАЯ ФОТОГРАФІЯ М. Б. СОФЕРА ТАУРОГЕНЪ КОВ. ГУБ. / УВЕЛИЧЕНІЕ ПОРТРЕТОВЪ ДО НАТУРАЛЬНОЙ ВЕЛИЧИНЫ / НЕГАТИВЫ СОХРАНЮТСЯ"; reverso...

# data[].attributes.body
Nespalvota, vertikalaus formato, portretinė nuotrauka. Nufotografuota nežinoma pagyvenusi moteris ant krūtinės sunertomis rankomis, sėdinti ant kėdės atsirėmusi alkūne į staliuką. Portretas pusiau profiliu visu ūgiu. Adolfo Smilgevičiaus fotoateljė, Telšiai. 1872–1874 m. Nuotrauka priklijuota prie balto kartono, kurio pakraščius juosia pastorinta ištisinė aukso spalvos linija. Apačioje firminis užrašas: „Фот: A. Cмильгевичъ.“ Matome dėvi suknele.

# data[].attributes.body
"Smeltės progimnazija"

Salantiškis Kazys Kličius su žmonos giminėmis

Nespalvota, horizontalaus formato. Grupinis portretas. Nufotografuotas salantiškis Kazys Kličius (stovi III eilės viduryje) su žmonos giminėmis. Nežinomas fotografas. XX a. 4 deš. Nuotraukos kraštai lygūs, kampai suapvalinti. Reversą pusiau dalina skersinė taškinė linija, virš kurios atspausta: „POST CARD / CARTE POSTALE / COMMUNICATION ADDRESS“. Adreso grafą skaido 4 taškinės išilginės linijos. Gauta 1960 m.
Nuotraukoje matyti 3 vyrai 4 moterys ir 9 vaikai. Nuotraukoje dėvima XX a. šventiniai drabužiai. Vyrai dėvi kostiumus, o moterys sijonus, suknes ir marškinius. Vaikai irgi išpuošti šventiniais rūbais. Vienas vyriškis laiko lazdą.
https://www.europeana.eu/portal/lt/record/2024906/photography_ProvidedCHO_Kretingos_muziejus_LIMIS_6789514.html?q=Zemaitija#dcId=1557410766345&p=4

# data[].attributes.headline
Ema Daračiūtė, Klaipėdos "Varpo" gimnazija, 10a klasė

# data[].attributes.subject
Ema Daračiūtė, Klaipėdos "Varpo" gimnazija, 10a klasė

# data[].attributes.body
1918 metai Lietuvoje.

Lietuva buvo Rusijos imperijos sudėtyje nuo III Abiejų Tautų Respublikos padalijimo 1795 m. iki Pirmojo pasaulinio karo pabaigos 1918 m. Didesnė Lietuvos dalis buvo prijungta prie Rusijos imperijos, o Užnemunė – prie Prūsijos. Klaipėdos kraštas priklausė Vokietijai. Lietuvos Taryba paskelbė nepriklausomybę 1918 m. vasario 16 d.Lietuvai nepriklausomybę leido atkurti pralaimėjusi karą Vokietija, į Rusijos valdžią atėję ir turėtų žemių atsisakę bolševikai, Vilsono 14 punktų programa, leidusi tautai apsispręsti, bei taitinis atgimimas.1918 m. kovo 23 d. Vokietija pirmoji pripažino atkurtą Lietuvos valstybę, bet kaip priklausomą nuo Vokietijos (pagal 1917 m. gruodžio 11 d. Lietuvos Tarybos aktą).Po pripažinimo kasdienis gyvenimas Lietuvoje iš esmės nepasikeitė: liko vokiečių karinė administracija, tęsėsi rekvizicijos. Iki 1918 m. antrosios pusės Vokietija spaudė Lietuvos Tarybą sudaryti gruodžio 11 d. akte numatytas abiejų valstybių konvencijas. Tik metų pabaigoje, spalio 20 d., Vokietijai pralaimint karą, Lietuvos Tarybai buvo leista laisvai spręsti dėl šalies santvarkos ir sudaryti vyriausybę.1918 m. lapkričio 2 d. buvo priimta laikinoji Konstitucija, sukurta Vakarų šalių pavyzdžiu. 1918 m. gruodžio mėnesį į Lietuvą įsiveržia Raudonoji armija. Iki 1919 m. vasaros puolimas sustabdomas ir bolševikai išstumiami iš Lietuvos. Bolševikų kurta Litbelo respublika išyra.

Šaltiniai:

https://lt.wikipedia.org/wiki/Klaip%C4%97dos_kra%C5%A1tas

https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuva_Rusijos_imperijos_sud%C4%97tyje

https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuvos_istorija_(1918%E2%80%931940)

http://istorineprezidentura.lt/balsavimas/rezultatai.php?visi=irasai&rodyti=irasa&irasas=86

# data[].attributes.body
Kondratjeva Jekaterina 1A
"Žaliakalnio" gimnazija

Nuotraukoje pavaizduota noutaka ir jaunikis. Nespalvota, vertikalaus formato, grupinė noutrauka. Nuotaka apsirengusi balta vestuvine suknele. Rankuose ji kažką laiko ir juokiasi. Jaunikis apsirengęs juodu kostiumu. Po savo švarką jis apsirengę baltą marškinėlę su kaklaraiščiu. Jis šypsosi. Abudu jie stovi prieš mašinos. Tai buvo "Volga". Ji labai gražiai papuošta gėlėmis ir ant gaubto stovi du vestuvių žiedai. Jaunavedžiai švenčia vestuvės netoli miško, lauke. Nuotrauka buvo padaryta 1973 metais Klaipėdos  rajone.

# data[].attributes.headline
Ema Daračiūtė, Klaipėdos ,,Varpo” gimnazija, 10a klasė

# data[].attributes.subject
Ema Daračiūtė, Klaipėdos ,,Varpo” gimnazija, 10a klasė

# data[].attributes.body
Tai nespalvota, vertikalaus formato, grupinė nuotrauka. Grupinis portretas iš priekio, visu ūgiu, darytas apie 1986 metų vasarą, nežinomo fotografo. Nuotraukoje vaizduojamas mano mamos ir jos pusbrolio pirmosios komunijos priėmimas. Mano mama, Rasa Lazinkaitė Daračienė, stovi nuotraukos kairėje pusėje. Ji gimė 1976 metais rugsėjo mėnesį Klaipėdoje. 1982 metais ji pradėjo mokytis Klaipėdos 15-oje vidurinėje mokykloje (dabartinėje Klaipėdos ,,Vydūno“ gimnazijoje). Baigusi ketvirtą klasę, ji priėmė pirmąją komuniją. Šioje nuotrakoje Rasa vilki baltą kaip sniegas suknelę ilgomis rankovėmis, pasiūtą iš užuolaidinės medžiagos. Rankose laiko baltą žvakę. Ji dėvi ilgas, beveik kelius siekiančias kojines bei avi tamsias basutes. Ilgi plaukai surišti dviem dideliais baltais kaspinais. Sprendžiant iš Rasos veido išraiškos, ji atrodo rimta ir susikaupusi. Šioje nuotraukoje mano mama atrodo labai puošniai. Šalia Rasos sėdi kunigas. Jis apsirengęs juodais drabužiais, kuriuos dengia baltas apsiaustas su kišenėmis ir ant jų išsiuvinėtais papuošimais. Jis avi juodus batus, o galvą dengia juoda kepurė. Kunigas nuotraukoje šiek tiek šypsosi, jo veido išraiška atrodo nuoširdi. Šalia kunigo, dešinėje pusėje, stovi mano mamos pusbrolis Gražvydas. Jis gimė 1975 metais, tad yra vieneriais metais vyresnis už mano mamą. Gražvydas priėmė pirmąją komuniją baigęs penktą klasę. Šioje nuotraukoje jis taip pat, kaip ir Rasa, apsirengęs puošniai. Jis vilki baltus marškinius bei juodas kelnes. Liemenį juosia margas diržas. Jis avi gana keistus juodus batus. Vienoje rankoje Gražvydas laiko maldų knygutę, o kitoje - žvakę ir rožančių. Jo marškiniuose įsegta rūtų šakelė. Plaukai susivėlę, o veido išraiška sunkai nuspėjama. Jis atrodo rimtas bei susimąstęs. Šalia Gražvydo, nuotraukos dešinėje pusėje stovi mano mamos jaunesnioji sesutė. Ji, Inga Lazinkaitė  Duplienė, gimė 1980 metais, sausio mėnesį, Klaipėdoje. Inga yra keturiais metais jaunesnė už mano mamą. Ji mokėsi toje pačioje mokykloje kaip ir Rasa. Dabar Inga yra mano krikšto mama. Šioje nuotraukoje jai šešeri metai. Ji neatrodo labai pasipuošusi lyginant su kitais žmonėmis, esančiais nuotraukoje. Ji vilki margą suknelę, o ant jos - megztinį. Megztinis yra ilgomis rankovėmis, užsegamas sagomis, o ties kaklu atlenktas. Inga dėvi ilgas baltas kojines bei avi labai panašias basutes kaip ir Rasa. Jos ilgi plaukai surišti dviem baltais dideliais kaspinais. Mano nuomone, ji yra linksma, nes nuotraukoje šypsosi. Už kunigo ir mano mamos (kairėje) stovi Ingos ir Rasos mama, t. y. mano babytė. Ji, Jovita Lazinkienė, gimė 1950 metais, sausio mėnesį. Šioje nuotraukoje ji vilki juodus marškinius balta apykakle, kišenėmis bei vertikalia juosta ties sagomis. Taip pat galima įžvelgti, jog ji segi šviesų sijoną. Jovitos batų nesimato. Plaukai trumpi ir garbanoti. Veido išraiška nuoširdi bei geranoriška. Šalia Jovitos, dešinėje pusėje, stovi jos mama, t. y. mano prosenelė. Ji vardu Jadvyga, gimė 1928 metais gruodžio pabaigoje. Mano prosenelė išgyveno labai sunkius Sovietų Lietuvos laikus. Su penkeriais metais vyresniu vyru, Jonu, susilaukė keturių vaikų ir, nugyvenusi ilgą, sunkų, tačiau laimingą gyvenimą, 2010 metais rugsėjo 27 dieną mirė. Iš sielvarto, po pusės metų, tai yra 2011 m. vasario 27 dieną mirė jos vyras. Jie palaidoti Kaltinėnų kapinėse. Šioje nuotraukoje Jadvyga vilki juodus gėlėtus marškinius su aukšta apykakle. Ant marškinių ji yra užsivilkusi gana šviesų paltą susegamą sagomis. Palto apykaklė atlenkta. Nuotraukoje matyti, kad prosenelė dėvi juodas kojines bei avi baltas basutes. Jos plaukų nesimato, nes juos dengia šviesi skarelė. Visi žmones esantys nuotraukoje stovi prie Kaltinėnų Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios durų. Bažnyčia nuotraukoje atrodo sena. Tai rodo įtrūkinėjusi mediena duryse. Tuo metu bažnyčia buvo medinė, tačiau po 1986 metais kilusio gaisro ji atstatyta mūrinė.

# data[].attributes.headline
Mantė Jenciūtė, Klaipėdos ,,Varpo'' gimnazija, 11c klasė

# data[].attributes.subject
Mantė Jenciūtė, Klaipėdos ,,Varpo'' gimnazija, 11c klasė

# data[].attributes.body
ŽEMAIČIŲ KULTŪRINIS SAMBŪRIS tarpukario laikotarpyje

Lietuvai įtvirtinant savo nepriklausomybę, atkuriant šalies ūkį po Pirmojo pasaulinio karo, svarbiausiu Žemaitijos švietimo centru tapo Telšiai. Jie tuo pat metu buvo ir vienas iš svarbiausių švietimo centrų visoje Lietuvoje.1922 metais Telšiuose buvo įkurta lietuvių mokytojų seminarija.Telšiai, vienintelis miestas Žemaitijoje, kuris tuo metu turėjo dvi aukštąsias mokyklas - 1927 metais įkurtą Telšių kunigų seminariją, ruošusią kunigus Žemaičių kraštui bei Klaipėdos prelatūrai, ir dar XIX a. įkurtą ješibotą - rabinų ir žemesniųjų žydų dvasininkų seminariją.Didelė dalis gabių šio krašto jaunuolių tarpukario metais mokslo siekė ir Telšiuose veikusiose pradinėse mokyklose, progimnazijoje, gimnazijose, berniukų ir mergaičių amatų mokyklose, mieste organizuojamuose kursuose ir t.t. Tuometinėmis sąlygomis žemaičių vaikams, kad ir ūkininkų, išvykti mokytis į Kauną, Vilnių, buvo genėtinai sunku, nes kelionės buvo per brangios, tad tokio švietimo centro susiformavimas Telšiuose Žemaitijai buvo labai reikalingas. Tuo pat metu nemažai iš Žemaitijos kilusių jaunuolių mokėsi ir kitose Lietuvos aukštosiose mokyklose, gimnazijose ir kt.Didelį vaidmenį tiek politiniame, tiek kultūriniame krašto gyvenime atliko ir 1925 metų kovo 18 dieną pasirodęs Telšių katalikų veikimo centro leistas "Žemaičių prieteliaus" laikraštis, kuris buvo skirtas visai Žemaičių vyskupystei. "Žemaičių prietelius" pasirodė prieš artėjančius rinkimus į Lietuvos Seimą ir, kaip rašė šio laikraščio leidėjai, turėjo tarnauti tam, kad Žemaičiuose būtų sudarytas atskiras frontas renkant Lietuvoje valdžią. Tuo leidiniu siekta formuoti žmonių nuomonę, palankią Krikščionių demokratų partijai. Čia buvo apeliuojama į žemaičių istorinę savimonę: "Atskleidę istorijos lapus, skaitome, kad žemaičiai visados kaip viena šeima gynėsi nuo priešų ir dalyvavo krašto kultūriškame darbe.Daug vietos "Žemaičių prieteliuje" skirta ir Žemaitijos kultūros, šio krašto identiteto išlaikymui, gyventojų švietimui ir Žemaitijos istorijos klausimams.

# data[].attributes.headline
Mantė Jenciūtė, Klaipėdos ,,Varpo" gimnazija, 11c klasė

# data[].attributes.subject
Mantė Jenciūtė, Klaipėdos ,,Varpo" gimnazija, 11c klasė

# data[].attributes.body
Tai nespalvota, vertikalaus fomato nuotrauka, jos pakraščiai balti. Nuotraukoje nufotografuota mano promočiutė(kairėje) Marta Triferfaldaitė Tunaitienė, gimusi 1919m. Tauragėje,o mirusi 1991m. ir palaidota Tauragės evangelikų liuteronų kapinėse, taip pat šalia jos stovi ir jos draugė. Nuotrauka daryta 1936 m. , tuo metu buvo tarpukario laikotarpis. Fotografas nežinomas, taip pat nežinoma ir studija esanti Tauragėje, kur ir buvo daryta ši nuotrauka. Merginos įamžintos prie fono, kuriame matomi medžiai, krūmai, pilis ir takelis.Mano promočiutė dėvi juodą kostiumėlį: palaidinę, kuri yra aprišta diržu, taip pat sijoną siekiantį čiurną.Ant galvos aprišta balta skarelė, o ant kaklo uždėtas baltas kalnierius. Matomos baltos kojinės, su kuriomis avimi juodi, išeiginiai bateliai su raišteliais. Šalia stovinti moteris dėvi baltą, ilgą suknelę su vidutinio ilgio rankovėmis, dekoltė tais laikais madingos ,,V’’ formos , galvą puošia balta skrybelaitė, avalynė- juodi bateliai.

# data[].attributes.headline
Urtė Janavičiūtė, Klaipėdos "Varpo" gimnazija, 11a kl. 

# data[].attributes.subject
Urtė Janavičiūtė, Klaipėdos "Varpo" gimnazija, 11a kl. 

# data[].attributes.body
Mano proseneliai 1934 metais

Tai nespalvota, 1934 m., nuotrauka, reprodukcija. Joje vaizduojami mano proseneliai. Kairėje stovi Juzefa Sirevičiūtė-Bučienė, gimusi 1916 m., balandžio 2d., Paragių kaime, Akmenės raj., savivaldybėje. Juzefa apsimovusi baltą beretę, pakreiptą ant šono, ilgus juodus kailinius ir pažastyje laiko rankinę. Taip pat matosi ir vestuvinis žiedas. Dešinėje stovi Vasilijus (vėliau Vaclovas) Bučas, gimęs 1915 m., gruodžio 29 d., Balsių kaime, Akmenės raj., savivaldybėje. Vasilijus vilki karinę uniformą, kepurę.  Per liemenį ir petį apsijuosęs odiniu diržu. Šis diržas skirtas kardui pritvirtinti. Ginklą nuotraukoje prilaiko savo kaire ranka.

Pora susituokė 1934 metais. Juzefa baigė kulinarijos mokyklą Vilniuje, tačiau visą gyvenimą paskyrė vaikų auginimui (susilaukė 7 atžalų) ir buvo namų šeimininkė. Mirė 1982 m., vasario 6 d., Balsių kaime. Vasilijus priklausė Kavalieristų kariuomenei, Tauragėje (spėjama, jog būtent ten daryta ši nuotrauka). Užėmė raitelio pareigas. Na, o 1941-1945 m., būdamas SSRS armijos dalyje, dalyvavo II pasauliniame kare ir buvo kulkosvaidininkas. Pasibaigus karui tapo Žagarės rajono žemės ūkio skyriaus vykdomojo komiteto pirmininku, kolūkio pirmininku ir t.t. Galiausiai, 1964m., Vasilijus su šeima persikraustė į gimtąjį kaimelį Šiaulių apskrityje, Balsius. Ten mirė 1974 m., liepos 24 d.

Žinoma, daug diskusijų apie Šiaulių priklausymą Žemaitijai

Drąsiai galiu sakyti, kad senelių gyvenimą, dažną kraustymąsi, nulėmė XX amžiaus istorijos vėtros. Lietuvoje buvo išlikę daug žmonių, užsiimančių smulkiu žemės ūkiu. Radau statistiką, kad iki pat 1-ojo pasaulinio karo buvo  praktikuojama pusininkystė (mokestis žemės savininkui už naudojimąsi žeme). Po 1922 žemės reformos kaimo gyvenvietės pradėtos skirstyti į vienkiemius, bet jie niekuo nesiskyrė nuo viensėdžių (savarankiškų gyvenviečių). Vėliau, Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą, visi kaimo gyventojai buvo sutelkti į kolūkius ir visi senieji ūkiai pradėjo priklausyti tarybiniam ūkiui ar kolūkiams. Po didelių melioracijos darbų, žmones imta kelti į naujas gyvenvietes, o jų buvę vienkiemiai- naikinti. Statistika vėl byloja, kad tarp 1959–1989 m. kaimų sumažėjo nuo 25 143 iki 19 529.

Per senelio  gyvenimo metus jį nemažai siuntė po įvairius kolūkius, todėl Bučų šeima dažnai keitė gyvenamąją vietą. Tad ir keliavo šeima geresnio kąsnio ir didesnės laimės ieškoti. Išmaitinti septynis vaikus, šeimą nebuvo paprasta net ir kolūkio pirmininkui.

Kaimuose žmonės labai daug dirbdavo, tačiau net ir sovietų valdžioj nebuvo pamirštos tradicinės lietuvių šventės, kaip Joninės, Jurginės, Vėlykos, Sėkminės ir t.t. Iš mano senelio pasakojimų, kaimuose buvo rengti subatvakariai (šeštadieniniai šokiai, pasilinksminimai), švenčiamos gegužinės, susibūrimai Kultūros namuose. Linksmybes rengdavo vos ne kiekvieną vakarą, kurių metu skambėdavo liaudies dainos. Skirtingai nei miesto žmonės, kaimiečiai buvo mažiau susikaustę ar drąsesni, nes vieni kitus gerai pažinojo. Moterys rinkdavosi kartu megzti, siuvinėti. Nuolatinis artimas bendravimas visus sutalkindavo.

Iki šių dienų šeimoje yra gaminama, iš žemaičių krašto kilusi, šilkinė košė.

# data[].attributes.headline
Gabija Lekevičiūtė 7b ,,Smeltės‘‘progimnazija                                               Nuotraukoje yra pavaizduota mano močiutė, mano senelis, mano tėtis ir jo  brolis.Fotografas nežinomas.Močiutė vilki tamsią juodą suknelę, avi žemakulniais juodais bateliais ir kojnėmis su gėlytėmis.Ant rankos turi užsidėjusi apyrankę, o ant kaklo grandinėlę.Yra palaidais plaukais.Senelis yra apsivilkęs tamsų kostiumą, šviesius marškinius ir dryžuotą kaklaraištį.Avi šviesius batus.Plaukai yra sušukuoti ant kairės pusės.Viduryje stovi mano tėtis ir jo brolis jie yra apsirengę vienodai abudu su baltais šortais ir maikėmis ant kurių užrašyta Humpty Dumpty.Vienas avi baltas kojnes ir kedus kitas avi dryžuotas kojnes ir basutes.Jie stovi ant raštuoto kilimo už jų yra ilga, balta užuolaida.

# data[].attributes.subject
Gabija Lekevičiūtė 7b ,,Smeltės‘‘progimnazija                                               Nuotraukoje yra pavaizduota mano močiutė, mano senelis, mano tėtis ir jo  brolis.Fotografas nežinomas.Močiutė vilki tamsią juodą suknelę, avi žemakulniais juodais bateliais ir kojnėmis su gėlytėmis.Ant rankos turi užsidėjusi apyrankę, o ant kaklo grandinėlę.Yra palaidais plaukais.Senelis yra apsivilkęs tamsų kostiumą, šviesius marškinius ir dryžuotą kaklaraištį.Avi šviesius batus.Plaukai yra sušukuoti ant kairės pusės.Viduryje stovi mano tėtis ir jo brolis jie yra apsirengę vienodai abudu su baltais šortais ir maikėmis ant kurių užrašyta Humpty Dumpty.Vienas avi baltas kojnes ir kedus kitas avi dryžuotas kojnes ir basutes.Jie stovi ant raštuoto kilimo už jų yra ilga, balta užuolaida.

# data[].attributes.headline
Justina Dulkytė 7b ,,Smeltės ‘‘ progimnazija                        Nuotraukoje iš kairės  yra pavaizduota mano močiutė  Kleopa Simonavičienė  gimusi 1926 m Rietave . Šalia jos stovi dvi jos draugės. Nuotrauka daryta žiemą nežinomo fotografo. Močiutė dėvi  tamsų trumpą paltą, languotą sijoną ir  aplink galva yra apsirišusi skarelę. Avi žemakulnius juodus batus ir vilnones kojnes. Ant rankų dėvi tamsias šiltas pirštines , nes tais laikais žiemos būdavo šaltos. Plaukai surišti paslėpti po skarele . Mano močiutė nuo vaikystės dešinėje pusėje turi apgamą kurį slėpdavo savo plaukais ir nuotraukoje yra matoma kaip ji yra prasiskyrusi plaukus ant dešinės pusės taip slėpdama jį.Tuo metu močiutė dirbo ūkyje ūkininkams .Mano močiutė dar yra gyva dabar jai yra 93 m ir gyvena Venckuose .    

# data[].attributes.subject
Justina Dulkytė 7b ,,Smeltės ‘‘ progimnazija                        Nuotraukoje iš kairės  yra pavaizduota mano močiutė  Kleopa Simonavičienė  gimusi 1926 m Rietave . Šalia jos stovi dvi jos draugės. Nuotrauka daryta žiemą nežinomo fotografo. Močiutė dėvi  tamsų trumpą paltą, languotą sijoną ir  aplink galva yra apsirišusi skarelę. Avi žemakulnius juodus batus ir vilnones kojnes. Ant rankų dėvi tamsias šiltas pirštines , nes tais laikais žiemos būdavo šaltos. Plaukai surišti paslėpti po skarele . Mano močiutė nuo vaikystės dešinėje pusėje turi apgamą kurį slėpdavo savo plaukais ir nuotraukoje yra matoma kaip ji yra prasiskyrusi plaukus ant dešinės pusės taip slėpdama jį.Tuo metu močiutė dirbo ūkyje ūkininkams .Mano močiutė dar yra gyva dabar jai yra 93 m ir gyvena Venckuose .    

# data[].attributes.body
"Smeltės"progimnazija

Fotografija iš "Europeana"
Nežinoma šeima

Nespalvota, vertikalaus formato, grupinė nuotrauka.Nuotraukoje moterys dėvi baltas skareles,o vyras dėvi kepurę.Viduryje esanti moteris dėvi tamsią suknelę ir rankose laiko mažą gėlių puokštelę.Nufotografuota nežinoma trijų asmenų šeima kieme, želdinių fone. Nuotraukos kraštai lygūs, kampai suapvalinti. Reversas horizontalaus formato, skersinės taškinės linijos padalintas į įrašo (siauresnė) ir adreso grafas. Adreso grafą skaido 4 taškinės išilginės linijos. Nuotraukos aukšti aukštis x plotis: 13,3 x 8,4 cm

Fotografuota dešimtame amžiuje, ketvirtame dešimtmetyje.Perkelta 1996 m. iš inventorinamo muziejaus archyvo.Fotografas nežinomas.
https://proxy.europeana.eu/2024906/photography_ProvidedCHO_Kretingos_muziejus_LIMIS_6767352?api_url=https%3A%2F%2Fapi.europeana.eu%2Fapi&view=http%3A%2F%2Fwww.limis.lt%2Flimisk-portlet%2Fexternal%2Fimage%2Fexhibit%2F6767352%2F6767365%3Fq%3Dlow

# data[].attributes.body
"Smeltės" progimnazijos

Nespalvota, vertikalaus formato, grupinė nuotrauka.;Nufotografuota nežinoma trijų asmenų šeima kieme, želdinių fone. Nuotraukos kraštai lygūs, kampai suapvalinti. Reversas horizontalaus formato, skersinės taškinės linijos padalintas į įrašo (siauresnė) ir adreso grafas. Adreso grafą skaido 4 taškinės išilginės linijos. Perkelta 1996 m. iš inventorinamo muziejaus archyvo.

# data[].attributes.body
jei keliate tik nuotrauką iš Europeanos, nepamirškite įkelti į tekstą nuorodą į tą fotografiją

# data[].attributes.headline
Aistė Aleksejenkaitė, Klaipėdos ,,Varpo" gimnazija, 11c kl.

# data[].attributes.subject
Aistė Aleksejenkaitė, Klaipėdos ,,Varpo" gimnazija, 11c kl.

# data[].attributes.body
Tai nežinomo autoriaus nespalvota, vertikalaus formato, grupinė nuotrauka. Joje vaizduojama trijų nežinomų asmenų šeima. Pagal aplinką ir rūbus spėju, kad tai valstiečių šeima.  Ji nufotografuota sode, medžių pavėsyje. Nuotraukoje pavaizduota jauna mergina, dukra, stovinti kairėje pusėje, apsirengusi tamsų sijoną su balta prijuostę, tamsų švarką su sege, kuri įsegta į širdies pusę, taip pat apsijuosusi galvą šviesia skarele. Senstelėjusi moteris sėdinti viduryje rankose laiko gėlių puokštę. Mano nuomone ,ji yra šeimos galva, mama.  Apsirengusi tamsiai, tačiau taip pat apsidengusi balta skarele, turi įsisegusi segę toje pačioje vietoje kaip mergina šalimais. Šalimais stovi vyras, tėvas, tikriausiai perkopęs penkiasdešimtmetį, apsirengęs pilkomis kelnėmis, švarku bei pilka kepure. Apsiavęs juodus batus ilgus iki kelių batus.  Pati nuotrauka padaryta XXa. vid. Žemaitijoje, tad šiai nuotraukai naudoti poligrafiniai dažai. Fotografijos kraštai lygūs, kampai apvalinti.  Pačios nuotraukos autentiškumas originalus. Manau, kad turėti tokią šeimos nuotrauka buvo prabanga, nes juk, ne kiekvienas išgalėjo fotografuotis. O, šie žmonės nuotraukoje apsirengę proginiais valstiečių rūbais.

Fotografija iš „Europeana“

# data[].attributes.headline
Mantė Jenciūtė, Klaipėdos ,,Varpo'' gimnazija, 11c klasė

# data[].attributes.subject
Mantė Jenciūtė, Klaipėdos ,,Varpo'' gimnazija, 11c klasė

# data[].attributes.body
Tai nespalvota, horizontalaus formato nuotrauka, daryta 1937 m. vasarą nežinomo fotografo. Tuo metu Lietuvoje buvo tarpukario laikotarpis. Nuotraukoje nufotografuotas rašytojas Balys Sruoga, gulintis ant pievelės savo sodyboje Kaune. Sklypas, kurį rašytojas nusipirko su šeima 1936 metais, fotografijoje dar pilnai neįrengtas, tačiau jau apsodintas vaismedžiais, taip pat matoma tvora. Kiek veliau Balio Sruogos žmonos tėvas padovanojo šeimai namelį, pirmiausia jis buvo pasatytas Būgiuose, Žemaitijoje, žmonos tėviškėje , po to išardytas ir geležinkeliu atvežtas, tada per du mėnesiu pastatytas šiame sklype.Nuotraukoje  poetas dėvi baltus marškinius, prasegtu viršumi ir atraitotomis rankovėmis, kelnes iki blauzdų, klasikinius vyriškus batus, apvalios formos akinius nuo saulės, taip pat vyro galvą puošia beretė. Ant tvoros galime matyti pakabintą jo švarką. Vyras guli ant pledo pievelėje pasirėmęs galvą ranka. Šalia jo stovi medinis suoliukas. Matomai rašytojas mėgaujasi gamta ir ramybe, skaito, o galbūt ir kuria kūrinius.
https://www.europeana.eu/portal/en/record/2021802/LIMIS_130000004520841.html?q=balys+sruoga#dcId=1552584194859&p=4

# data[].attributes.attachment_link.title
Nežinomas autorius. Nuotrauka. Balys Sruoga. 1937

# data[].attributes.attachment_link.description
Rašytojas Balys Sruoga Kaune savo sodyboje 1937 m. vasarą

# data[].attributes.headline
Urtė Janavičiūtė, Klaipėdos "Varpo" gimnazija 11a kl.

# data[].attributes.subject
Urtė Janavičiūtė, Klaipėdos "Varpo" gimnazija 11a kl.

# data[].attributes.body
Tai Petronėlės (Petrykės) iš Kretingos nuotrauka. Joje mergina stovi prie sienos, portretinė nuotrauka visu ūgiu iš priekio daryta 1937 m., Kretingoje, nenustatytoje fotoateljė. Pirmoji fotoateljė „Birutė“ Kretingoje atidaryta 1908 metais. Ją įkūrė Ignas Stropus ir ji veikė iki 1914 m. Nors Stropus gilino fotografijos žinias pas Antanas Survila, šis įkūrė savo fotoateljė tik po 4 metų ir šiuo amatu Kretingoje vertėsi 1912–1914 m. ir 1922–1938 m. Daugiausia darė portretines ir grupines nuotraukas. Todėl galima spėti, jog ši nuotrauka buvo daryta būtent jo foto studijoje „MENO FOTOGRAFIJA“. 1937 metais buvo švenčiamas fotoateljė 25-metis. Ta proga Survila skelbė dideles nuolaidas jaunalietuviams, moksleiviams. Tam, kas nusifotografuodavo ir užsisakydavo daugiau nei 5 atvirutes, dovanojo padidintą paveiklą kartone 24-30 cm. Galbūt Petronėlė naudojosi šiomis nuolaidomis. Pagal jo fotoateljė skenuotą kvitą viena atvirutė kainavo apie 1 litą. Šiuolaikinėse studijose nuotrauka kainuoja apie 5-6 eurus.

Petronėlės plaukai trumpo kirpimo, tamsūs. Dėvi juodą beretę paslinktą ant šono, juodus puskailinius ir po apačia baltą storesnį šaliką arba baltą megztinį, juodas odines pirštines ir tamsų pusilgį sijoną. Iš aprangos šiltumo galima spręsti, jog mergina dėvi pėdkelnes. Avi juodus batelius su kulniuku. Nuotrauka daryta šaltuoju metų sezonu ir skirta prisiminimui, Antanui Lūžai, kuris galėjo būti jos mylimasis ar giminaitis. Yra duomenų, jog tuo laikotarpiu, Kupšių kaime, esančiame Kretingos rajono savivaldybėje, gyveno ūkininkas tokiu pačiu vardu ir pavarde.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kretingiškės merginos Petronėlės, dėvinčios beretę ir puskailinius su pusilgiu sijonu, portretas visu ūgiu, darytas 1937 m. nenustatytoje fotoateljė. Nuotraukos pakraščiai balti, kraštai dantyti, kampai suapvalinti. Reversas horizontalaus formato, skersinės taškinės linijos padalintas į įrašo ir adreso grafas, viršuje atspaustas užrašas: „POST...

# data[].attributes.body
Klaipėdos Gedminų progimnazija

Fotografija iš "Europeana"

Vėlavičių šeima
Šiame vaizde yra matomą Vėlavičių šeima (XX a. 3-4 dešimt.). Viduryje yra maža mergaitė, kuri stovi ant kėdės ir laiko gėles. Ji dėvi sijoną ir marškinėlius, ant kurių uždėta liemenė su išsiuvinėtais raštais (aprengta tautiniais drabužiais). Plaukai yra surišti į kuodelį, jie yra papuošti lankelių. Šalia jos stovi jos tėvai. Iš kairės pusės matoma mama. Užsidėjus ilgą suknelę su užrištu kaspinu, kuris yra prilaikomas diržu. Plaukai yra trumpi, tvarkingi ir šiek tiek pabanguoti. Tėtis stovi mergaitės dešinėje pusėje. Jis dėvi kariškio uniformą. Nuotrauka saugoma Žemaičių "Alkos" muziejuje.

Nuotrauka "Vėlavičų šeima"
Asmeninė šeimos nuotrauka "Šeima Anykščiuose"

Šį nuotrauką yra apie 50 metų senumo, joje yra vaizduojama mano tėčio (Michail Topalov) pusės giminė. Mano prosenelis – Jakob Podvorotnikov (g.1932), prosenelė – Galina Podvorotnikova (g.1929) ir mano močiutė su jos seserimi – Tamara ir Nina Podvorotnikova (g.1959 ir g.1960). Jie kartu stovi lauke prie Nevežio ežero, Anykščių rajone. Nuotraukoje prosenelė dėvi suknelę, turi laikrodį, prosenelis užsidėjes švarką, o mažosios dukros aprengtos taškuotomis suknelėmis.

# data[].attributes.body
,,Smeltes" progimnazija

# data[].attributes.headline
Justina Dulkytė 7b "Smeltės " progimnazija 

# data[].attributes.subject
Justina Dulkytė 7b "Smeltės " progimnazija 

# data[].attributes.body
Trys jaunos moterys, stovinčios alyvų krūmų fone. Nespalvota, vertikalaus formato, grupinė nuotrauka. Nufotografuotos trys vienplaukės ,jaunos moterys ilgomis tamsiomis suknelėmis  su baltomis apykaklėmis laikančios rankose alyvų žiedų puokšteles, stovinčios alyvų krūmo fone. Grupinis portretas iš priekio visu ūgiu. Nuotraukos kraštai lygūs, kampai suapvalinti. Reversas horizontalaus formato, taškinės skersinės linijos padalintas į įrašo ir adreso grafas. Adreso grafą skaido 4 taškinės išilginės linijos. Nuotrauka daryta XX amžiuje Žemaitijoje. Nežinomas fotografas.

https://www.europeana.eu/portal/lt/record/2024906/photography_ProvidedCHO_Kretingos_muziejus_LIMIS_6773196.html?q=%C5%BEemaitija#dcId=1555324836014&p=5

# data[].attributes.headline
Martynas Macevičius, "Smeltės" progimnazija, 7c klasė   

# data[].attributes.subject
Martynas Macevičius, "Smeltės" progimnazija, 7c klasė   

# data[].attributes.body
Jurgis Šideikis

Nespalvota, vertikalaus formato, portretinė nuotrauka. Jurgis Šideikis. Portretas pusiau profiliu iki pusės. Nežinomas fotografas. 1921 m. Nuotraukos kampai suapvalinti, kraštai lygūs. Reversas horizontalaus formato, skersinės ištisinės linijos padalintas į įrašo (siauresnė) ir adreso grafas. Po linija atspaustas ženklas: „§“. Įrašo grafoje įstrižai violetiniu pieštuku įrašyta: „Ilgam! prisiminimui brangiajam seselei Petrusei iš brolio Jurgio Šideikio Barstyčiai 21 V m. 18 d.“ Adreso grafą skaido 4 taškinės ir 1 pastorinta ištisinė išilginės linijos. Gauta 1960 m.&nbsp;
J. Šideikis gimė 1906 m. Paparčių k., Skuodo r., mažažemių valstiečių šeimoje. Nuo vaikystės tarnavo pas ūkininkus. Pardavęs iš tėvo paveldėtus 4 ha žemės, persikėlė į Geldėnų k., Skuodo r. Žuvo pokario metu.

Nuotraukos šaltinis:
https://www.europeana.eu/portal/lt/record/2024906/photography_ProvidedCHO_Kretingos_muziejus_LIMIS_6789429.html?q=Jurgis+%C5%A0ideikis#dcId=1558452799703&p=1

# data[].attributes.body
1. "Europeana" (www.europeana.eu) studijavimas ir fotografijos, susijusios su Žemaitija, Lietuva pasirinktu laikotarpiu paieška (vasaris).
2. Fotografijos įkėlimas į Padlet ir jos aprašymas (kovas).
3. Panašios fotografijos paieška šeimos archyve, jos įkėlimas į Padlet bei išsamus aprašymas (balandis)
4.Sąsajų su Žemaitijos, Lietuvos istorija atradimas ir aprašymas, vientiso kraštotyrinio rašinio kūrimas, šaltinių sąrašo sudarymas (balandis)
5. Darbo pristatymas. Apdovanojimas. (gegužė)

# data[].attributes.body
Klaipėdos Gedminų progimnazija

Fotografija iš “Europeana”

Šioje nuotraukoje pavaizduota Bartkutės ir Petrausko vestuvės Padmedlinčių kaime, Plungės rajone. Nuotrauka daryta apie 1928 metus. Jaunieji su palyda. Abu kilę iš vidutinių ūkininkų. Fotografuota lauke, medžių fone.  Ant žemės sėdi muzikantai – keturi vyrai. Jų rankose muzikos instrumentai: gitara, smuikas, dvi mandolinos. Jaunosios vestuvinė suknelė balta, ant galvos baltas veliumas. Jaunikis apsirengęs kostiumu, baltais marškiniais. Pamergės apsirengusios įvairiomis suknelėmis, pabroliai – kostiumais. Pamergių rankose keletas paparčio šakelių, pabroliams prie kairiojo švarko atlapo prisegti balti kaspinėliai su žalumynų šakele. Nuotrauka saugoma Lietuvos liaudies buities muziejuje.

Vestuvinė nuotrauka

____________________________________________________________________________
Asmeninė šeimos nuotrauka "Vestuvės Žemaitijoje - Stirbių kaime"

Nuotraukoje pavaizduotos vestuvės Žemaitijoje, Stirbių kaime, Klaipėdos rajone, 1926 metais. Jaunieji yra mano proseneliai: Genovaitė ir Ignacas Montvimai. Senovėje vestuvių rūbai buvo paprasti: jaunoji dėvi išeiginę suknelę, o jaunikis su senoviniu švarku ir kelnėmis. Taip pat jaunoji turi baltą pasiūtą veliumą ir gėles rankose. Nuotraukoje pavaizduotos vestuvės buvo labai paprastos. O šalia jaunųjų nusifotografavę yra Montvimų šeimos kaimynai.

# data[].attributes.body
Klaipėdos 8-vid. mokykla 1952/1953 mokslo metais. Antrame plane Jūreivystės mokykla, vėlia ir ši dalis buvo atiduota 8-tai vidurinei mokykla. Čia dirbo mano močiutė pradinių klasių mokytoja.

# data[].attributes.body
Apačioje dešinėje, paspaudus kairiu pelės klavišu atsiranda raudonas apskritimas su + ženklu, kurį paspaudus galite sukurti savo koloną, kurioje ir pateiksite medžiagą. Pasinaudodami žemiau ir viršuje pateiktomis ikonomis, išbandykite įvairias kūrimo galimybes. Jūsų pateiktis gali išsiskirti spalva arba šriftu... Kiekvienos pateikties apačioje yra žvaigždutė, kuri gali būti naudojama, jei kito mokinio rašinys jums patiko...
Keldami savo parengtą medžiagą nepamirškite parašyti savo vardo, pavardės, mokyklos ir klasės.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„Padlet" - tai nemokamas internetinis įrankis ir programėlė (iOS), kuri suteikia internetinę erdvę jūsų idėjų, minčių ar kito turinio mainams bei publikavimui. Autoriai pristato šį įrankį, kaip popieriaus lapą: „Mes suteikiame jums tuščią erdvę, o jūs galite joje publikuoti, ką tik norite". Ja naudotis be galo paprasta: mokytojas pasidalina savo sukurtos erdvės nuoroda su mokiniais (per AirDrop, el. paštu, QR kodu ar kitaip), o mokiniai publikuoja jame savo idėjas, dalinasi įrašais ir kt. Mokytojui, be abejo, reikia susikurti paskyrą, o mokiniai gali publikuoti įrašus arba anonimiškai, arba prisijungę savo vardu. Savo paskyroje mokytojas gali kurti ne tik naujas erdves bei jas redaguoti, bet ir sekti mokinių veiklą, t.y. stebėti, ką jie publikuoja, redaguoja ir pan.

Pati svarbiausia įrankio „Padlet" naujovė - tai įrašų komentavimas ir vertinimas: širdelėmis, žvaigždutėmis, pažymiais (pagal pasirinktą skalę) ar patinka - nepatinka. Šiuos pasirinkimus galite įjungti nustatymų skyrelyje. Be to, ten galite pakeisti ir sukurtos erdvės adresą, formatą, paveikslėlį, foną ir pan. Sukurtą erdvę galite eksportuoti norimu formatu, pavyzdžiui, pdf. Jeigu jūsų erdvė vieša, galite įjungti jos moderavimą, t.y., pirma patikrinti kitų įrašus, o tik paskui juos publikuoti. Erdve galima dalintis įvairiais būdais ar įterpti į kitą internetinį turinį.

Šia erdve galite naudotis pačioms įvairiausioms edukacinėms veikloms: trumpoms apklausoms, skelbimams, minčių bei idėjų mainams, refleksijai, diskusijoms, įspūdžių pasidalinimui, failų, paveikslėlių ar video mainams, namų darbams, gimtadienių sveikinimams, padėkoms, mokymosi, pasiekimų ar profesinės veiklos pristatymui ir pan. Ji ypač tinka tarptautinei veiklai, virtualiems klasių mainams ar mokyklų bendradarbiavimui. Programos „eTwinning" veiklos pavyzdį su „Padlet" galite rasti čia.

Daugiau idėjų, kaip panaudoti šį įrankį klasėje, rasite čia.

# data[].attributes.attachment_link.title
„Padlet" - puiki bendradarbiavimo erdvė | iKlasė

# data[].attributes.attachment_link.description
„Padlet" - tai nemokamas internetinis įrankis ir programėlė (iOS), kuri suteikia internetinę erdvę jūsų idėjų, minčių ar kito turinio mainams bei publikavimui. Autoriai pristato šį įrankį, kaip popieriaus lapą: „Mes suteikiame jums tuščią erdvę, o jūs galite joje publikuoti, ką tik norite". Ja naudotis be galo paprasta: mokytojas pasidalina savo sukurtos erdvės nuoroda su mokiniais (per AirDrop, el.

# data[].attributes.headline
Dominykas Šiaulys 7c "Smeltės" progimnazija

# data[].attributes.subject
Dominykas Šiaulys 7c "Smeltės" progimnazija

# data[].attributes.body
Šioje nuotraukoje yra mano senelis- Kazimieras Šiaulys. Senelis stovi prie savo auklėtojos. Nuotrauka buvo nespalvota, daryta nevisu kūnu, daryta vasarą prie žydinčios obelėles. Už medžio buvo miestelio mokykla į kurią jis ėjo. Kazimieras buvo apsirengęs baltus marškinius, ilgą švarką. Užsidėjęs šlipsą. Apatinei kūno daliai užsidėjas kostiumines kelnes. Po mokyklos senelis prisdėjo po kariuomenės. Tenai tarnavo apie 5 metus. Po kariuomenės jis pradėjo dirbti ant laivo. Jisai uždirbdavo apie 300 rublius. Dabar mano senelis gyvena laimingai 67 metais Klaipėdoje, su 2 anūkai ir 2 proanūkiais

# data[].attributes.body
Klaipėdos Gedminų progimnazija

Fotografija iš "Europeana"

Džiuginėnų Dvaras

Šioje nuotraukoje mes matome Džiuginėnų Dvarą , kuris yra randamas Telšiuose. Tai yra dvaro pono gyvenamasis namas. Profesionali fotografiją buvo padaryta XX a. 4 dešimtetyje, bet šiuo metu jos būklė yra prasta, todėl vaizdas sunkiai įžiūrimas.

Šį vietovė yra jau žinoma nuo XIV a., kai ją valdė Montrimavičiai, Kryževičiai ir Nagurskai. Čia gyveno daug skirtingų žmonių, buvo daug paveldėtojų.

Iki 1939 m. dvaras buvo žinomas kaip geriausiai prižiūrimų aristokratų rezidencijų Žemaitijoje. O 1940 m. dvaras buvo nacionalizuotas. Nuotrauka saugoma Žemaičių "Alkos" muziejuje.

Informacijos šaltinis.

Nuotrauka - Džiuginėnų dvaras
____________________________________________________________________________
Asmeninė šeimos nuotrauka "Proseneliai prie Peterhof rūmų"

Mano proseneliai: Jakob Podvorotnikov (g.1932) ir Galina Podvorotnikova (g.1929)  gyveno Anykščiuose ir vasarą buvo nuvyke į Sankt Peterburgą. Ši nuotrauka yra apytikriai iš 6 -to dešimtmečio. Jie kartu sustojo prie Peterhofo rūmų, kurie buvo pastatyti XVIII amžiaus pradžioje. Rūmai priklausė Rusijos carui Petrui I.  Nuotraukoje matosi fontanai, bei pats pastato fasadas. Prosenelė užsidėjusi margą suknelę iki kelių, rankose laiko rankinuką, o prosenelis apsirengęs tvarkingais išeiginiais rūbais.

# data[].attributes.headline
Darja Zaičenko 1A klasė Klaipėdos "Žaliakalnio" gimnazija

# data[].attributes.subject
Darja Zaičenko 1A klasė Klaipėdos "Žaliakalnio" gimnazija

# data[].attributes.body
Šią nespalvotą nuotrauką, padarytą Antrojo pasaulinio karo metais, aš radau savo prosenelės albume. Man pasidarė labai įdomu sužinoti apie mūsų giminės karo didvyrius, todėl paprašiau močiutės, kad papasakotų apie sudėtingą karo laikotarpį ir žmones iš nuotraukos.

Tai buvo du jauni vyrai, atliekantys karo tarnybą. Vyras kairėje – Aleksejus, tikras mano prosenelės brolis, o vyras dešinėje – jo draugas Valerijus. Aleksejus ir Valerijus gimė ir gyveno Riazanėje, mokėsi Riazanės karo desantininkų mokykloje. Ši mokykla armijos generolo V. Margelovo įkurta dar 1918 metais. Ji laikoma prestižine karo mokykla, į kurią sunku patekti. Vaikinų iš nuotraukos jaunystė baigėsi labai anksti, kai buvo pakviesti atlikti karinės tarnybos. Jie tarnavo Maskvoje, saugojo Kremlių ir Mauzoliejų. Čia juos ir pasitiko Antrasis pasaulinis karas.

1941 metų birželio 22 rytą, 8 valandos 30 minučių, buvo pranešta, kad prasidėjo karas. Tuo metu vakarinėje TSRS dalyje jau vyko kruvini mūšiai. Kremliuje buvo apgyvendintos 68 šeimos (239 žmonės). Tai buvo garsūs valdžios žmonės. Todėl priešai nuolat taikėsi į šį objektą. Iš viso karo metais Kremlius buvo bombarduotas net 8 kartus: penkis 1941 metais, tris 1942 metais. Didžiulių bombardavimų metu nukentėjo daug žmonių: 95 kariai žuvo, 88 buvo sunkiai sužeisti, 76 - lengvai sužeisti.

Mano prosenelės brolis Aleksejus buvo apdovanotas 1 laipsnio Tėvynės gynėjo ordinu ir medaliu už Maskvos gynimą. Jo draugas Valerijus buvo apdovanotas 2 laipsnio ordinu ir medaliu už karo nuopelnus. Šiuos apdovanojimus jauni vyrai gavo būdami dar gyvi. Tačiau pasidžiaugti apdovanojimais jiems teko neilgai. Aleksejus žuvo 1947 metais, o apie draugo likimą nieko nežinoma.

Nespalvota portretinė nuotrauka aptrinta, 6 prie 9 formato, pageltusi nuo laiko, su užrašu kitoje pusėje -  „Atminimui artimiesiems nuo sūnaus Aleksejaus ir jo draugo Valerijaus. Maskva. Kremlius. 1945 metai, sausio 1 diena“.

# data[].attributes.headline
PAVYZDYS: Mokinio vardas, pavardė, mokykla, klasė

# data[].attributes.subject
PAVYZDYS: Mokinio vardas, pavardė, mokykla, klasė

# data[].attributes.body
Fotografija iš "Europeana"
Tai Scholastikos Buivydaitės iš Liepgirių (Plungės r.) nuotrauka. Joje vaizduojama mergina, stovinti prie dviračio, portretinė nuotrauka iš priekio visu ūgiu, daryta apie 1936 m. nežinomo fotografo. Mergina stovi pamiškėje, ji dėvi ilgoką (midi) suknelę, kuri prie kaklo papuošta klostelėmis (kvalbonais). Ilgos suknelė rankovės turi skeltukus, tai suteikia suknelei puošnumo Merginos plaukai pridengti skrybėlaite su siaurais bryliais. Mergina avi baltas kojinaites. Ant dviračio vairo kybo mažas rankinukas, tikėtina, kad mergina vyksta į miestelį ar bažnyčią.  Dviratis yra moteriško tipo.

© Kretingos muziejus

# data[].attributes.attachment_link.title
Scholastika Buivydaitė iš Liepgirių kaimo

# data[].attributes.attachment_link.description
Scholastikos Buivydaitės iš Liepgirių (Plungės r.), stovinčios prie dviračio, portretinė nuotrauka iš priekio visu ūgiu, daryta apie 1936 m. nežinomo fotografo. Nuotraukos pakraščiai balti, viršutinis ir apatinis laukeliai platūs, kraštai lygūs, kampais suapvalinti. Reversas horizontalaus formato, padalintas į įrašo ir adreso grafas.

# data[].attributes.headline
PAVYZDYS: Mokinio vardas, pavardė, mokykla, klasė

# data[].attributes.subject
PAVYZDYS: Mokinio vardas, pavardė, mokykla, klasė

# data[].attributes.body
PVZ. Mano promočiutė 1936 m. Nuotraukos pakraščiai balti, kampai suapvalinti. Nuotraukoje pavaizduota Mano promočiutė (dešinėje) vardas, pavardė, mergautinė pavardė, gimusi 1921 m Rokiškio rajone.Fotografuota 1936 metais  nežinomo fotografo, nežinomoje studijoje prie egzotiško fono su palmėmis. Promočiutė dėvi išeiginę suknelę, kurią puošia balta, apsiuvinėtais kraštais apykaklė. Plaukai pridengti lengva skrybėlaite su siauriais bryliais; skrybėlaitė papuošta dirbtine gėle. Avi žemakulniais juodais bateliais ir baltomis kojinaitėmis. Rankoje laiko mažą rankinę, kuri buvo reikalinga nosinei, rožančiui ar piniginei įsidėti. Promočiutė buvo pradinių klasių ir matematikos mokytoja, dirbo kaimo mokykloje.
Su giminaite, kurios vardo niekas iš artimųjų neatsimena. Promočiutė mirė 1999 metais, palaidota Rokiškio kapinėse.

Tarpukaris Lietuvoje arba 1936 metai Lietuvoje - bet kokiu aspektu
Tarpukario visuomenėje mažiausią nepriteklių jautė kariuomenėje ar valstybės tarnyboje įsitvirtinę gyventojai. 1939 m. tarnautojai, kurių iš viso buvo 3640, per mėnesį uždirbdavo nuo 250 Lt, o, pavyzdžiui, darbininkai, kurių gretos viršijo 29,8 tūkst. – tik 99 Lt. Kaime didžiai gerbiami mokytojai gaudavo 300-400 Lt atlyginimą, o policininkai – 300 Lt.
Didele prabanga laikyti ir nauji drabužiai, nes vyriškas vilnonis kostiumas kainavo 86,5 Lt, o vyriški pusbačiai – 17,15 Lt. Kostiumas atsieidavo apie 3 tonas pieno arba 17 tūkst. kiaušinių, o moteriška vidutinė suknelė – 15 vištų ar 10-15 kg sviesto.

Kaimo gyventojai augindavo po 4  –  5 vaikus, miestiečiai  po  2  –  4.
Tikėtina gyvenimo trukmė Lietuvoje buvo vos 55 metai.
1928 m. Lietuvoje pradėtas įgyvendinti privalomas pradinis mokymas 7–14 metų vaikams. Moksleivių skaičius smarkiai padidėjo: 1919 m. Lietuvoje veikė daugiau nei tūkstantis pradžios mokyklų, kuriose mokėsi 45,5 tūkst. vaikų, o 1938 m. – jau pustrečio tūkstančio mokyklų, buvo 301 tūkst. moksleivių. Vis dėlto 1940 m. pradžios mokyklų nelankė apie 10 proc. vaikų......

# data[].attributes.headline
Darja Zaičenko 9A Klaipėdos "Žaliakalnio" gimnazija

# data[].attributes.subject
Darja Zaičenko 9A Klaipėdos "Žaliakalnio" gimnazija

# data[].attributes.body
Tai yra nespalvota fotografija, kurį buvo padaryta 1937 metais Plungėje M.Berkovečiūtės
fotoatelje. Joje -Juozo Stuopelio 6-ojo pėstininko Pilėnų kunigaikščio Margio pulko   puskarininko portretas. Jaunuolis apsirengęs karininko rūbais, jo pečius puošia antpečiai, kurie rodo jo karinį laipsnį. Šis jaunas vyras turėjo sausumos pajėgų karinį laipsnį, jis buvo jaunesnysis puskarininkis. Tai patvirtina antpečių emblema, kurioje pavaiduotos dvi linijos: vingiuota ir tiesi, o tarp jų-trikampis, viršuje apskritimas. Iš aprangos ir aplinkos galiu spėti, kad šis vyras atliko karinę tarnybą. Nuotraukos pakraščiai balti, kraštai karpyti, kampai suapvalinti. Pati nuotrauka yra horizantalaus formato, žmogus matomas iš priekio, visu ūgiu. Nuotrauka autentiška (originali), saugoma Kretingos muziejuje. Kadangi nuotrauka padaryta XX amžiaus viduryje, tad naudoti poligrafiniai dažai. Galiu spėti, kad šį fotografija buvo padaryta vėliau, nes 1937 metais pulkui įteiktoje vėliavoje buvo padarytas įrašas "Tau, Tėvų žeme", o 1939 metais kovo mėn. , Vokietijai užėmus Klaipėdos kraštą, pulkas persikėlė į Plungę. Manau, ši nuotrauka ir padaryta būtent tuo metu, nes tik paskui jo II-sis batalionas buvo dislokuotas Telšiuose ir įėjo į Trečiosios pėstininkų divizijos  sudėtį.

# data[].attributes.attachment_link.title
Juozas Stuopelis, 6-ojo pėstininkų Pilėnų kunigaikščio Margio pulko puskarininkis

# data[].attributes.attachment_link.description
Lietuvos kariuomenės 6-ojo Pilėnų kunigaikščio Margio pėstininkų pulko ryšių kuopos puskarininkio Juozo Stuopelio iš Kulių miestelio (Plungės r.) portretas iš priekio visu ūgiu, darytas 1937 m. Plungėje, M. Berkovičiūtės fotoatelje. Nuotraukos pakraščiai balti, kraštai karpyti, kampai suapvalinti. Reversas horizontalaus formato, skersinės...

# data[].attributes.headline
Ema Daračiūtė, Klaipėdos ,,Varpo” gimnazija, 10a klasė

# data[].attributes.subject
Ema Daračiūtė, Klaipėdos ,,Varpo” gimnazija, 10a klasė

# data[].attributes.body
Tai nespalvota, vertikalaus formato, grupinė nuotrauka. Grupinis portretas iš priekio, visu ūgiu, darytas apie 1918 m. nežinomo fotografo. Nuotraukoje vaizduojamas kunigas Pranciškus Kazlauskas, sėdintis priešais įėjimą į pastatą. Abipus jo stovi brolio sūnus Kazlauskas ir jo žmona Eugenija Sondeckaitė-Kazlauskienė. Pranas (Pranciškus) Kazlauskas gimė 1857 m. Šateikių Rūdaičiuose, Platelių vls., Telšių aps. (dab. Plungės r. sav.). 1884 m. baigė Kauno dvasinę seminariją. Kartu su jaunesniuoju broliu Domininku kunigavo Žemaičių vyskupystės parapijose. Mirė ir palaidotas Kalnalyje, Salantų vls., Kretingos aps. (dab. Kretingos r. sav). Nuotraukoje Pranciškus vilki ilgus, tamsius, liturginius katalikų dvasininkų drabužius ir avi juodus batus. Kunigo brolio sūnus Kazlauskas dėvi dryžuotą švarką su kostiumine apykakle bei jos atlape įsegtu papuošalu. Po švarku jis vilki liemenę, o po ja baltus marškinius. Taip pat kunigo brolio sūnus dėvi dryžuotas kostiumines kelnes bei avi juodus batus. Plaukai gražiai sušukuoti, o gilus žvilgsnis nukreiptas į šoną. Eugenija Sondeckaitė-Kazlauskienė vilki laisvus, šviesius viršutinius drabužius su didelėmis sagomis ir kaspinėliu. Kojas dengia ilgas, tamsus, platėjantis sijonas, aptemptas ties liemeniu. Į sijoną dailiai sukamšyti viršutiniai moters drabužiai. Eugenijos Sondeckaitės-Kazlauskienės plaukai trumpi, šiek tiek banguoti, šone susegti sagtuku, o žvilgsnis nukreiptas priešinga kryptimi nei jos vyro. Žmonės nuotraukoje atrodo prabangiai pasipuošę. Iš poros aprangos, šukuosenos bei aksesuarų galima teigti, jog šie žmonės buvo turtingi. Be to jie yra pasipuošę gan išskirtinai, kadangi XIX amžiaus antroje pusėje moterys bei vyrai puošdavosi tautiniais rūbais. Dauguma moterų tais laikais dėvėjo šiuos drabužius: skaisčiai baltus nuometus, galionais apsiūtas liemenes, languotus ar dryžuotus sijonus, kaišytas prijuostes ir margaspalves juostas, o Eugenija Sondeckaitė-Kazlauskienė nuotraukoje yra apsirengusi kitaip nei dauguma kitų to meto moterų. Vyrai XIX amžiuje puošėsi apdarais, kurių pagrindinės dalys – marškiniai, kelnės, liemenė, sermėga, juosta, galvos danga, apavas, tačiau Kunigo brolio sūnus Kazlauskas dėvi kostiumą, kurio daugelis to meto vyrų net neturėjo. Dvaras nuotraikoje, esantis žmonėms už nugarų, atrodo gana senas. Tai galima teigti, dėl nuotraukos dešinėje pusėje esančių šiek tiek nuskilusių laiptų ir palei durų langa nudilusios medienos. Iš tos dalies, kuri matosi fotografijoje, dvaras atrodo tvarkingas, o ant laiptu padėti vazonai su augalais nuotraukai suteikia daugiau gyvybngumo bei grožio.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kunigas Pranciškus Kazlauskas su artimaisiais

# data[].attributes.attachment_link.description
Nespalvota, vertikalaus formato, grupinė nuotrauka. Nufotografuotas kunigas Pranciškus Kazlauskas, sėdintis priešais įėjimą į pastatą. Abipus jo stovi brolio sūnus Kazlauskas ir jo žmona Eugenija Sondeckaitė-Kazlauskienė. Grupinis portretas iš priekio visu ūgiu. Vaizdas suapvalintais kampais. Nuotraukos pakraščiai balti, viršuje ir apačioje...

# data[].attributes.headline
Ema Daračiūtė, Klaipėdos ,,Varpo” gimnazija, 10a klasė

# data[].attributes.subject
Ema Daračiūtė, Klaipėdos ,,Varpo” gimnazija, 10a klasė

# data[].attributes.body
Tai nespalvota, vertikalaus formato, grupinė nuotrauka. Grupinis portretas iš priekio, visu ūgiu, darytas apie 1918 m. nežinomo fotografo. Nuotraukoje vaizduojamas kunigas Pranciškus Kazlauskas, sėdintis priešais įėjimą į pastatą. Abipus jo stovi brolio sūnus Kazlauskas ir jo žmona Eugenija Sondeckaitė-Kazlauskienė. Pranas (Pranciškus) Kazlauskas gimė 1857 m. Šateikių Rūdaičiuose, Platelių vls., Telšių aps. (dab. Plungės r. sav.). 1884 m. baigė Kauno dvasinę seminariją. Kartu su jaunesniuoju broliu Domininku kunigavo Žemaičių vyskupystės parapijose. Mirė ir palaidotas Kalnalyje, Salantų vls., Kretingos aps. (dab. Kretingos r. sav). Nuotraukoje Pranciškus vilki ilgus, tamsius, liturginius katalikų dvasininkų drabužius ir avi juodus batus. Kunigo brolio sūnus Kazlauskas dėvi dryžuotą švarką su kostiumine apykakle bei jos atlape įsegtu papuošalu. Po švarku jis vilki liemenę, o po ja baltus marškinius. Taip pat kunigo brolio sūnus dėvi dryžuotas kostiumines kelnes bei avi juodus batus. Plaukai gražiai sušukuoti, o gilus žvilgsnis nukreiptas į šoną. Eugenija Sondeckaitė-Kazlauskienė vilki laisvus, šviesius viršutinius drabužius su didelėmis sagomis ir kaspinėliu. Kojas dengia ilgas, tamsus, platėjantis sijonas, aptemptas ties liemeniu. Į sijoną dailiai sukamšyti viršutiniai moters drabužiai. Eugenijos Sondeckaitės-Kazlauskienės plaukai trumpi, šiek tiek banguoti, šone susegti sagtuku, o žvilgsnis nukreiptas priešinga kryptimi nei jos vyro. Žmonės nuotraukoje atrodo prabangiai pasipuošę.

# data[].attributes.body
Tai yra nuotrauka iš kaimynų archyvo. Šita nuotrauka yra bespalvė, horizontalaus formato su užtamsintais kraštais. Nuotraukos kampai nėra apvalinti. Nuotrauka daryta XX amžiaus pradžioje. Fotografas - nežinomas.
Nuotraukoje stovi dvi moterys ir dvi mergaitės. Viena yra dar mažylė, todėl moteris, vardu Rūta Labeikienė laiko ją glėbyje. Kita mergytė stovi prie moters, kurios vardas nežinomas.
Moterys apsirėdžiusios gan puošniai - tikriausiai tai - šventadienio rūbai. Abi moterys ir maža mergytė yra apsirengusios balta suknele. Dešinėje esančios moters suknelė yra suveržta dirželiu per liemenį. Vyresnioji mergaitė dėvi suknelę su margais raštais. Moteriškių plaukai yra supinti į kuodukus, o vaikų - nesupinti.

Už moterų stovi namelis. Jo durys yra pravertos į verandą, tačiau, kad pasiekti jas reikia palypėti laipteliais iki gonkelės. Namelis yra medinis, šviesios spalvos. Staktos - tamsesnės.
Giminystės ryšys tarp šių moterų ir mano kaimynų nėra aiškiai žinomas - veikiausiai tai kaimynų močiutės pusseserės, arba tetos. Jų dabartinis likimas - nežinomas.

# data[].attributes.body
Tai yra Lietuvos Nepriklausomybės dešimtmečio šventė Darbėnuose, Kretingos rajone. Matosi per vidurį šventę mininti minia, o per vidurį - ant flagštoko pakabinta Lietuvos Respublikos vėliava. Dešinėje matosi žemaičių gyvenamosios pirkios. Taip pat prie vėliavos koto matosi paminklas pastatytas  Lietuvai pagražinti draugijos skyriaus, Lietuvos šaulių sąjungos Kretingos rinktinės Darbėnų būrio ir Vytauto Didžiojo komiteto skyriaus rūpesčiu, mūrytas iš Darbėnų valsčiaus laukuose surinktų akmenų. Taip pat anot šaltinių, šio paminklo įšventinime dalyvavo pats tuometinis prezidentas A. Smetona. Nuotrauka bespalvė, horizontalaus formato. Nuotraukos kampai suapvalinti, kraštai lygūs. Reversą pusiau dalina ištisinė skersinė linija, po kuria atspausta: „Agfa“. Fotografavo Kretingos miškų urėdas, Vytauto Didžiojo komiteto Darbėnų skyriaus pirmininkas.

# data[].attributes.attachment_link.description
Siužetinė. Lietuvos Nepriklausomybės 10-mečio paminklo pašventinimas Darbėnų miestelyje (Kretingos r.). Fotografavo Marijonas Daujotas, Kretingos miškų urėdas, Vytauto Didžiojo komiteto Darbėnų skyriaus pirmininkas. 1930-05-15. Paminklas pastatytas Lietuvai pagražinti draugijos skyriaus, Lietuvos šaulių sąjungos Kretingos rinktinės Darbėnų būrio...

# data[].attributes.body
Klaipėdos Gedminų progimnazija

Fotografija iš "Europeana"

Šita nuotruoka yra nespalvota ir yra iš XX amžiaus 4 dešimtmečio. Joje pavaizdi miško darbai prieš daugiau kaip 70 metų. Fotografijoje yra susitojusios dvi merginos. Šalia jų stovi vežimas su įkinkytais dviem žirgais, kurie rupšnoja žolę. Vežimas tuščias. Merginos apsirengusios paprastais laukui ir darbams skirtais drabužiais (milinėmis), susirišusios plaukus, ant galvos turi skareles. Nuotrauka saugoma Žemaičių "Alkos" muziejuje.

Nuotrauka "Darbai miške"
____________________________________________________________________________
Asmeninė šeimos nutrauka "Vasaros darbai"

Nuotraukoje vaizduojami darbininkai prie šieno per poilsio pertrauką 1943 m., Mankūnų kaime, Alytaus rajone, Dzūkijoje. Vasarą ir rudenį dažnai vykdavo talkos kaime, kai reikėdavo atlikti sunkiausius darbus per sezoną. Nufotografuoti keturi vyrai ir šešios moterys. Žmonės turi rankose po medinį senovinį glėbį. Kaime gyvenantys žmonės kiekvieną vasarą rengdavo šienapjūtę, nes turėjo karves kurias žiemą šerdavo šienu. Visi žmonės stovi šalia didelės šieno krūvos. Moterys dėvi sijonus, marškinėlius, skareles. Vyrai dėvi marškinėlius, kelnes ir kai kurie turi kepures nuo saulės kaitros.

# data[].attributes.body
Klaipėdos Gedminų progimnazija

Fotografija iš "Europeanos"
Nespalvota, vertikalaus formato, portretinė nuotrauka. Lietuvos kariuomenės 3-ojo artilerijos pulko jaunesniojo puskarininkio Jono Pilelio portretas iš priekio iki krūtinės, darytas 1929 m. Šančiuose, Kaunas, Šuro fotateljė. Nuotraukos kraštai lygūs, kampai suapvalinti, vaizdas statmeno ovalo formato. Apačioje įspaustas rombo pavidalo atspaudas su užrašu: „FOTO–ŠURO / ŠANČIAI / JUOZAP. 5b". Žinoma, kad  Jonas Pilelis kilęs iš Beržoro, Platelių vls., Kretingos aps. (dab. Plungės r. sav.). Nuotrauka saugoma Kretingos muziejuje.

Jaunesniojo puskarininko Jono Pileikio nutrauka
______________________________________________________________________________
Asmeninė nuotrauka

Šeimoje saugoma XX a. pradžios nespalvota nuotrauka. Nuotraukos duomenys nėra žinomi. Fotografijoje yra pavaizduoti du aukšti rango karininkai su paradinėmis uniformomis, kurie tarnavo carinės Rusijos imperijos kariuomenėje. Nuotrauka padaryta kaip atvirutė su žaliu rėmeliu, apačioje raudonas imitacinis antspaudas, ir keturi įspausti Rusijos caro Nikolajas II portretiniai antspaudai. Nuotrauka matoma, kad buvo padaryta fotosalone "Cabinet Portrait", Sankt Peterbuge.

# data[].attributes.body
Klaipėdos Gedminų progimnazija

Fotografija iš "Europeana"
Nuotraukoje pavaizduota Notaro Ragausko šeima per Kalėdas 1939 metais. Nuotraukoje yra matomi trys šeimos nariai: tėtis (Antanas) , mama (Zofija) ir sūnus (Leonas). Visi apsirengę šventiškai. Zofija dėvi suknelę, užsidėjusi ilgus karolius, ant pečių persimetusi kailinį šaliką. Antanas užsidėjęs išeiginį kostiumą. Nuotraukoje vaikas žiūri į tetį ir šypsosi. Iš nuotrakos matyti, kad ši šeima gyveno turtingai. Nuotrauka saugoma Žemaičių "Alkos" muziejuje.

Notaro Ragausko šeima
____________________________________________________________________________
Asmeninė šeimos nuotrauka

Nuotrauka yra daryta 1980 metais. Joje vaizduojamas mano brangus, iš mamos Sonatos Saročkienės pusės, prosenelis Bronius Breiterys (1932-2017) laikantis mano mama Sonatą (g.1979). Gaila, bet jo nebėra šiame pasaulyje. Jis gyveno su prosenele Šilutės raj. Jie nebuvo labai turtingi, visą gyvenimą sunkiai dirbo. Nuotraukoje jis apsirengęs megztinį ir plačias kelnes. Visada buvo nuoširdūs, geri. Mirus proseneliui prosenelė prarado šypseną, nes Bronius mėgdavo papokštauti.

# data[].attributes.body
Klaipėdos Gedminų progimnazija

Fotografija iš "Europeana"
XX a. 3-4 nuotraukoje vaizduojami žydai vaikai su karnavaliniais rūbais. Šalia vaikų parašyti žydiški vardai. Iš viso nuotraukoje yra keturi vaikai: dvi mergaitės ir du berniukai. Ką vaizduoja vaikai iš nuotraukos sunku suprasti. Galvoju, kad vaikai persirengę karnavalo kostiumais, nes darželyje vyksta kažkokia šventė. Nuotrauka saugoma Žemaičių "Alkos" muziejuje.

Vaikai karnavaliniais rūbais
____________________________________________________________________________
Asmeninė šeimos nuotrauka "Karnavalas darželyje"

Nuotrauka yra daryta 1981 m. Joje vaizduojama mano mamos Sonatos S. Kalėdinė darželio šventė „Nykštuko darželyje“ Klaipėdoje, kai jai buvo 3 metukai. Ji yra trečia nuo kairės pusės. Mano mama apsirengusi baltą suknelę su blizgučiais, užsidėjusi kepurėlę, dėvi basutes. Ji lankė tą patį kaip ir aš darželį, ir buvo prižiūrima tos pačios auklėtojos.

# data[].attributes.body
https://padlet.com/giedrekaun/czq8wgmgvh7f

# data[].attributes.headline
Martynas Macevičius, "Smeltės" progimnazija, 7c klasė   

# data[].attributes.subject
Martynas Macevičius, "Smeltės" progimnazija, 7c klasė   

# data[].attributes.body
Senesnės nuotraukos neradau. Ši nuotrauka yra daryta apie 2006 metais Klaipėdoje, Melnaragėje. Autorius nežinomas.
Nuotraukoje matome mano tėtį, dėdę, mane, mano prosenelį ir prosenelę. Ši nuotrauka daryta prie promočiutės namo, prie mažo baseino ir gėlių.
Promočiutė dėvi šviesią maikutė ir tamsias kelnias, prosenelis tamsų mėgstinį, maikę ir džinsus. Jie apsirenge šiek tiek senamadiškai.
Na, o mano dėdė ir tėtis apsirenge šiek tiek šiuolaikiškiau.

# data[].attributes.headline
Darja Zaičenko, Klaipėdos "Žaliakalnio" gimnazija, 9A

# data[].attributes.subject
Darja Zaičenko, Klaipėdos "Žaliakalnio" gimnazija, 9A

# data[].attributes.body
Rašinys su pasirinktu     laikotarpiu
Meilė Tėvynei prasideda nuo   šeimos

Žmonės vis dažniau pamiršta, kaip svarbu yra išsaugoti istorinę atmintį ir suvokti jos svarbą dabarčiai ir ateičiai. Negalima užmiršti praeities, nes ji gali paskatinti geriems darbams arba apsaugoti nuo klaidų.

Svarbu yra puoselėti šeimos tradicijas, prisiminti protėvius, kad būtų išsaugotas kartų ryšys.

Nėra šeimos, kurios nepalietė karas. Kažkam žuvo sūnus. Kažkas neteko vyro, brolio, sesers, senelio... Visi jie galėjo gyventi, bet žuvo. Jie paaukojo savo gyvybes, kad apsaugotų mus. Ir mes gyvename. Verkiame, juokiamės, kvepuojame... O jie guli žemėje. Motina prarado sūnų, vaikai nepamatė tėvo, anūkai nesulaukė senelio. Jie žuvo, bet liko mūsų atmintyje. Jie gyvi širdyse. Šeimos archyvai, šalia gyvenusių atsiminimai padės išsaugoti jų atminimą...

Žmonijos istorijoje atsitinka įvykiai, kurie atmintyje išlieka amžinai. Jie daro įtaką šalių ir tautų likimui. Toks įvykis XX-ame amžiuje buvo karas tarp fašistinės Vokietijos ir TSRS. 1941 m. birželio 22 dieną buvo sprendžiamas klausimas, ar TSRS išliks nepriklausoma ir laisva. Hitleris karo metu siekė visiškai sunaikinti TSRS. Buvo be jokių skrupulų žudomi belaisviai, taikūs gyventojai. O Maskvos, Leningrado bei kitų miestų su visais gyventojais sunaikinimas tapo oficialiu fašistų tikslu.

Tačiau užpuolikams nepavyko pasiekti to, ką jie pasiekdavo anksčiau, užpuolę Čekoslovakiją, Lenkiją, Prancūziją ir kitas šalis. Tarybų Sąjungoje fašistai susidūrė su neregėtu masišku žmonių, ginančių Tėvynę, didvyriškumu. Žmonių žygdarbių fronte ir už jo neįmanomą išbraukti iš istorijos. Pati didžiausia padėka žuvusiems šiame kare ir yra jų atminimas.

„Mano prosenelis Michailas Nesterovičius Gybinas pradėjo savo karinę tarnybą dar 1939 m. Kaip jaunesnysis leitenantas. 1941 m. ,kai prasidėjo karas tarp Vokietijos ir TSRS, jis visą laiką kariavo fronte. Prosenelis buvo apdovanotas daugybe ordinų ir medalių. Aš noriu papasakoti, kaip mano prosenelis gavo Raudonosios Žvaigždės ordiną. Tai buvo 1944 m. pabaigoje. Tarybinė armija išvadavo Lenkiją nuo fašistų grobikų. Mano prosenelis buvo atsakingas už ryšį. TSRS armija patyrė daug nuostolių. Kai ryšys tarp vadovybės ir pirmųjų linijų fronto nutrūko, Michailas Nesterovičius, į pagalbą pasiėmęs tik vieną kareivį, šliaužte nušliaužė  3 kilometrus per  atvirą mūšio lauką apšaudomas fašistų ir atkūrę ryšį. Mūšio lauke vyko susišaudimai, aplinkui gulėjo žuvę kariai ar žirgai. Tačiau prosenelis sugebėjo nušliaužti iki vietos ir užtikrinti ryšį. Tai leido artilerijai smogti fašistams. Šis prosenelio poelgis padarė didelę įtaką, kad Raudonoji Armija laimėtų. Už dydvyriškumą Michailas Gybinas buvo garbingai apdovanotas Raudonosios Žvaigždės ordinu.

# data[].attributes.body
Tai buitinė nuotrauka. Jos pakraščiai balti. Daryta 1978m., laidotuvėse.
Mano močiutė stovi viduryje. Ji vilki ilgą juodą švarką. Apsigobusi juoda skarele. Ant rankų laiko 3 metukų vaiką (mano tėtį). Aplinkui stovi kiti žmonės. Visi vilki juodai, yra susirūpinę ir nusiminę.
Nuotraukoje matosi gėlės, daugiausia baltos, ir mano vėlionė promočiutė. Prie jos galvos dega žvakutė.
Už žmonių matosi siena, ant jos du paveikslai.
Nuotrauka daryta nedideliame kambarėlyje.

# data[].attributes.body
Nespalvota, horizontalaus formato, siužetinė nuotrauka. Nufotografuotas miško kelyje vienkinkis vežimas, kuriame sėdi trys moterys – 2 pamergės ir piršlienė, vykstančios į vestuves Laukžemėje, Darbėnų vls., Kretingos aps. (dab. Kretingos r. sav.), 1935 m. Kraštai karpyti, pakraščiai balti, dešinysis laukelis platus. Adreso grafą skaido 4 taškinės išilginės linijos. Juodo rašalo įrašas: „Domės! / Kelione į Laukžemį. / Dvi panos ir p. piršlienė / 1935 mt. / spalio 9 dieną.“&nbsp; fotografas nežinomas.
Vežime esančios moterys- viena, laikanti vadžias ir vidurinioji- labai laimingos. Trečioji,matyt pati piršlienė, rimta,tačiau taip pat matosi laimės užuomazgos.
Vežimą traukia rudas arklys, jo galva atsukta į fotoaparatą. Arklys turi baltą dėmelę ant kaktos. Jis atrodo tvirto sudėjimo, stiprus.
Aplinkui matosi medžiai, nes miškas. Vežimas rieda žvyruotu taku miško pakraštyje.
https://www.europeana.eu/portal/lt/record/2024906/photography_ProvidedCHO_Kretingos_muziejus_LIMIS_6768784.html?q=%C5%BEemaitija#dcId=1557246167242&p=2

# data[].attributes.attachment_link.description
Nespalvota, horizontalaus formato, siužetinė nuotrauka. Nufotografuotas miško kelyje vienkinkis vežimas, kuriame sėdi trys moterys - 2 pamergės ir piršlienė, vykstančios į vestuves Laukžemėje, Darbėnų vls., Kretingos aps. (dab. Kretingos r. sav.), 1935 m. Kraštai karpyti, pakraščiai balti, dešinysis laukelis platus. Reversą į įrašo (platesnė) ir...

# data[].attributes.body
Nespalvota, horizontalaus formato, siužetinė nuotrauka. Nufotografuotas miško kelyje senas, medinis, keturratis, vienkinkis vežimas, kuriame sėdi trys moterys – dvi pamergės ir piršlienė, vykstančios į vestuves Laukžemėje, Darbėnų vls., Kretingos aps. (dab. Kretingos r. sav.), 1935 m.,spalio 9 diena, nežinomas fotografas.

Pagal moterų drabužius ir transporto priemonę galima spręsti jog moterys nėra turtingos.Jos vilki paltus. Viena moteris dėvi kepurę, o kitos dvi ryši skareles.
https://www.europeana.eu/portal/en/record/2024906/photography_ProvidedCHO_Kretingos_muziejus_LIMIS_6768784.html?q=%C5%BEemaitija

# data[].attributes.attachment_link.description
Nespalvota, horizontalaus formato, siužetinė nuotrauka. Nufotografuotas miško kelyje vienkinkis vežimas, kuriame sėdi trys moterys - 2 pamergės ir piršlienė, vykstančios į vestuves Laukžemėje, Darbėnų vls., Kretingos aps. (dab. Kretingos r. sav.), 1935 m. Kraštai karpyti, pakraščiai balti, dešinysis laukelis platus. Reversą į įrašo (platesnė) ir...

# data[].attributes.body
Mano prosenelio vestuvės. 1938m., nežinomas fotografas.

Nuotrauka karpytais kraštais, horizontalaus formato. Nuotraukoje pavaizduotas mano prosenelis (antroje eilėje per vidurį) Marcelinas Baniulis ir jaunoji- Ona Baniulienė Vezbergaitė. Marcelinas vilki juodu marškinius ir juodą švarką, Ona ryši baltą skarelę, rankose laiko vaiką.

Vyras iš dešinės laiko akordeoną ir iš kairės matosi akordeono kraštas, kuris nebetilpo į nuotrauką. Pirmoje eilėje sėdintys žmonės atrodo linksmi, dalijasi maistu ir gėrimais. Nuotraukos fone matosi medžio viršūnė, o dešinėje- krūmas. Pagal žmonių aprangas ir nuotraukos foną galima spręsti jog nuotrauka daryta pavasarį arba ankstyvą vasarą.

# data[].attributes.body
Nespalvota, vertikalaus formato, portretinė nuotrauka. Nufotografuotas Albinas Zubys iš Gintališkės, Platelių vls., Kretingos aps. Nežinomas fotografas. 1936 m. Portretas iš priekio, pasisukus šonu, iki krūtinės. Nuotraukos pakraščiai balti, apatinis laukelis platus, kraštai karpyti, kampai suapvalinti. Reversas horizonalaus formato, skersinės taškinės linijos padalintos pusiau. Dešinėje adreso grafą skaido 3 viengubos ir 1 dviguba taškinės išilginės linijos. Reverse pieštuku įrašyta: „1936 m. balandžio 26 d. Ginteliškėj Nuo Albino dėl Kaziaus“. Dovanota broliui Kaziui Zubiui. Gauta 1962 m.

# data[].attributes.body
Mano močiutės draugės Lilijos Kazlauskienės nuotrauka.

Nespalvota, vertikalaus formato, portretinė nuotrauka. Nufotografuota nežinomo fotografo. Portretas pusiau profiliu visu ūgiu.

Ši moteris dėvi suknelę su megzta apykakle, plaukai ant pakaušio tvarkingai surišti.

Telšiai. 1872–1874 m.

Moteris stovi atsirėmusi į kėdės atlošą.

# data[].attributes.body
Orestas Baltušis
"Gilijos"mokykla
4e.
Irena Jurkšaitienė

# data[].attributes.body
Gilijos mokykla Klaipėda
4e
Irena Jurkšaitienė
Parašykit ar gavot