# data[].attributes.headline
Importanţa tehnologiei în educaţieÎn contextul şcolii moderne, profesorul este nevoit să-şi pună întrebări pentru a construi strategii flexibile de adaptare la schimbările spectaculoase petrecute, într-un ritm alert, atât pe plan intern, cât şi pe plan extern. A construi învăţarea înseamnă a antrena, deopotrivă elementele cognitive interne, cât şi elementele contextuale, imaginaţia, motivaţia, afectivitatea.Scopul integrării tehnologiei în instruire determină metodele şi tehnicile de lucru la clasă.Învăţământul modern aduce în centrul atenţiei elevul, cu particularităţile, trebuinţele şi interesele sale. O asemenea abordare aduce schimbări de fond în predarea disciplinelor şcolare. Folosirea internetului, a resurselor on-line, a bibliotecilor virtuale, a comunicării on-line, poate reprezenta şi orientarea procesului de instruire către interesele elevilor (predare centrată pe elevi). Cea mai importantă schimbare socială din ultimii ani a fost apariţia tehnologiei informatice şi de comunicare digitală: efecte vizuale, animaţie, comunicare interactivă, simulări, jocuri pe calculator, realitate virtuală. Toate aceste tehnologii, în special, simulările, ne permit să învăţăm nu citind sau ascultând, dar văzând şi făcând.Elevii de astăzi, înainte de a merge la şcoală, au ajuns să interacţioneze profund cu tehnologia, iar acest lucru a schimbat modul în care comunică, adună informaţii şi chiar gândesc. Tehnologiile multimedia (MM) îi oferă utilizatorului diferite combinaţii, imagine, sunet, voce, animaţie, video, pe când, tehnologiile hipermedia (HM) combină multimedia cu hipertextul, facilitând navigarea fără obstacole între diferite tipuri de date: texte, sunete, imagini fixe, imagini animate. Alături de produse software educaţionale şi cărţi electronice, în procesul instrctiv educativ un aport informaţional important îl au aplicaţiile multimedia educative precum enciclopediile, dicţionarele multimedia sau diversele tipuri de atlase. Cadrele didactice trebuie să aibă capacitatea de a identifica atât situaţiile pedagogice cât şi soluţiile informatice adecvate, cu efecte benefice pentru educaţie şi formare.În acest fel se construieşte profilul unui elev autonom în decizii, interesat în cariera sa socio-profesională.Dezvoltarea internetului a permis introducerea învăţământului la distanţă, acest lucru face ca elevii şi studenţii să înveţe după nişte conţinuturi puse de către furnizorul de educaţie pe diverse platforme educaţionale. Evaluările se fac on-line, iar rezultatele acestor evaluări sunt afişate tot on-line aproape instantaneu. Elevii şi profesorii se întâlnesc faţă în faţă de foarte puţine ori. De obicei, această formă de instruire este oferită persoanelor care sunt angajate în câmpul muncii.În privinţa impactului asupra elevilor aceştia sunt atraşi de lecţie datorită animaţiilor şi conţinutului multimedia, iar exemplele din viaţa reală şi simulările virtuale le captează atenţia şi îi ajută să reţină mai uşor informaţiile din materia şcolară. Profesorii pot folosi calculatorul pentru a-şi pregăti lecţia, ca suport în predarea şi în evaluarea elevilor.În ceea ce priveşte utilizarea softurilor educaţionale se observă o bună asimilare a acestora în procesele de învăţare atât în mediul universitar, cât şi în cel preuniversitar, unde s-au implementat softuri educaţionale pentru dezvoltarea anumitor abilităţi, dar şi utilizarea diferitelor platforme educaţionale unde tinerii elevi sau studenţi pot accesa suportul de curs sau de laborator în format electronic, toate acestea ducând în mod direct la un mai bun transfer educaţional.Oportunităţile oferite educaţiei de către noile tehnologii sunt imense, prin intermediul unui calculator conectat la internet şi a unui browser instalat, elevul are posibilitatea de a-şi completa cunoştinţele accesând diverse baze de date, luând legătura cu orice furnizor de educaţie, indiferent de ţara unde s-ar afla.	Profesorii sunt invitaţi să realizeze o aplicaţie din perspectiva elevului ca şi când ar fi elevi în propria clasă. Se va realiza o aplicaţie - o publicaţie, o prezentare, un wiki sau un blog ca parte a proiectelor realizate la clasă de elevi. Aplicaţia ar trebui să demonstreze aşteptările cu privire la modul în care elevii ar trebui să atingă acele obiective operaţionale care sunt vizate prin proiect. 	Această aplicaţie ar trebui să corespundă aşteptărilor cu privire la conţinut şi la tehnica de redactare. Opţiunile sunt diverse în modul de realizare:a)	Realizarea unui wiki bazată pe web, orientată spre text cu posibile hiperlink-uri şi imagini; posibilitatea existenţei unor pagini secundare şi categorii; editarea istoriei disponibile; publicarea de informaţii curente sau cercetare pentru public din afara sălii de clasă; comunicarea cu un public internaţional; activităţi scriitoreşti în colaborare cu alţi elevi şi/sau experţi; contibuţia la cercetarea problemelor din lumea reală şi rezolvarea problemelor; partajarea sau reflectarea asupra învăţării sau procesului.Cadrele didactice care au folosit materiale educaţionale în format electronic în procesul de predare au observat cu siguranţă că lecţia devine interactivă şi mult mai atractivă. Cercetarea a evidenţiat faptul că prin folosirea calculatorului la clasă pot fi diminuate anumite probleme identificate in sistemul tradiţional de abordare a lecţiei, 🤬 ar fi interesul scăzut al elevilor şi caracterul prea teoretic al informaţiilor. Astfel, se realizează trecerea de la învăţarea perceptivă, relativ pasivă, la învăţarea activă, al cărui randament este considerat mai mare.De aceea, este foarte important ca fiecare cadru didactic să stăpânească cunoştinţe în domeniul IT şi să le utilizeze eficient în demersul didactic. Indiferent de specialitatea lor în cadrul procesului de învăţământ, de poziţia lor, profesorii trebuie să înţeleagă că acest instrument, clculatorul, va transforma tehnologiile didactice mai mult chiar decât a făcut-o apariţia tiparului. Computerul aduce în şcoală calitatea sa de mijloc de învăţământ interactiv, pe care nu o aveau celelalte mijloace didactice.Astfel se pot realiza trei direcţii principale ale modernizării învăţământului: conţinut, metodă şi mijloace. Se realizează, practic, individualizarea învăţării, creşte randamentul însuşirii conştiente a cunoştinţelor prin aprecierea imdiată a răspunsurilor elevilor, obligă la cunoaşterea integrală de către fiecare elev în parte a întregului material predat şi adigură munca activă şi progresivă a elevilor.Merită studiat şi aprofundat impactul sistemului de învăţământ cu mediul informatizat contemporan. Din acest punct de vedere, trebuie puse în evidenţă cel puţin două aspecte legate de necesitatea studierii în şcoală a înformaticii, pe de o parte, şi de utilizarea calculatorului, ca mijloc didactic, pe de altă parte.În acest context, profesorii nu mai reprezintă sursa-cheie de informaţie şi de transmitere a cunoştinţelor, ci colaboratori ai elevilor, iar elevii nu mai sunt receptori pasivi de informaţie, ci se implică activ în propria lor educaţie.Bibliografie:1.	Cucoş C.,”Pedagogie”, Editura Polirom, Iaşi, 1998;2.	Ciurea Laurenţia, “Aplicarea noului curriculum pentru educaţie – o provocare?”, Editura Diana, 2009;3.	Stoica Ana, “Creativitatea elevilor”, Editura Didactică şi Pedagogică, Bucureşti, 2003.

# data[].attributes.subject
Importanţa tehnologiei în educaţieÎn contextul şcolii moderne, profesorul este nevoit să-şi pună întrebări pentru a construi strategii flexibile de adaptare la schimbările spectaculoase petrecute, într-un ritm alert, atât pe plan intern, cât şi pe plan extern. A construi învăţarea înseamnă a antrena, deopotrivă elementele cognitive interne, cât şi elementele contextuale, imaginaţia, motivaţia, afectivitatea.Scopul integrării tehnologiei în instruire determină metodele şi tehnicile de lucru la clasă.Învăţământul modern aduce în centrul atenţiei elevul, cu particularităţile, trebuinţele şi interesele sale. O asemenea abordare aduce schimbări de fond în predarea disciplinelor şcolare. Folosirea internetului, a resurselor on-line, a bibliotecilor virtuale, a comunicării on-line, poate reprezenta şi orientarea procesului de instruire către interesele elevilor (predare centrată pe elevi). Cea mai importantă schimbare socială din ultimii ani a fost apariţia tehnologiei informatice şi de comunicare digitală: efecte vizuale, animaţie, comunicare interactivă, simulări, jocuri pe calculator, realitate virtuală. Toate aceste tehnologii, în special, simulările, ne permit să învăţăm nu citind sau ascultând, dar văzând şi făcând.Elevii de astăzi, înainte de a merge la şcoală, au ajuns să interacţioneze profund cu tehnologia, iar acest lucru a schimbat modul în care comunică, adună informaţii şi chiar gândesc. Tehnologiile multimedia (MM) îi oferă utilizatorului diferite combinaţii, imagine, sunet, voce, animaţie, video, pe când, tehnologiile hipermedia (HM) combină multimedia cu hipertextul, facilitând navigarea fără obstacole între diferite tipuri de date: texte, sunete, imagini fixe, imagini animate. Alături de produse software educaţionale şi cărţi electronice, în procesul instrctiv educativ un aport informaţional important îl au aplicaţiile multimedia educative precum enciclopediile, dicţionarele multimedia sau diversele tipuri de atlase. Cadrele didactice trebuie să aibă capacitatea de a identifica atât situaţiile pedagogice cât şi soluţiile informatice adecvate, cu efecte benefice pentru educaţie şi formare.În acest fel se construieşte profilul unui elev autonom în decizii, interesat în cariera sa socio-profesională.Dezvoltarea internetului a permis introducerea învăţământului la distanţă, acest lucru face ca elevii şi studenţii să înveţe după nişte conţinuturi puse de către furnizorul de educaţie pe diverse platforme educaţionale. Evaluările se fac on-line, iar rezultatele acestor evaluări sunt afişate tot on-line aproape instantaneu. Elevii şi profesorii se întâlnesc faţă în faţă de foarte puţine ori. De obicei, această formă de instruire este oferită persoanelor care sunt angajate în câmpul muncii.În privinţa impactului asupra elevilor aceştia sunt atraşi de lecţie datorită animaţiilor şi conţinutului multimedia, iar exemplele din viaţa reală şi simulările virtuale le captează atenţia şi îi ajută să reţină mai uşor informaţiile din materia şcolară. Profesorii pot folosi calculatorul pentru a-şi pregăti lecţia, ca suport în predarea şi în evaluarea elevilor.În ceea ce priveşte utilizarea softurilor educaţionale se observă o bună asimilare a acestora în procesele de învăţare atât în mediul universitar, cât şi în cel preuniversitar, unde s-au implementat softuri educaţionale pentru dezvoltarea anumitor abilităţi, dar şi utilizarea diferitelor platforme educaţionale unde tinerii elevi sau studenţi pot accesa suportul de curs sau de laborator în format electronic, toate acestea ducând în mod direct la un mai bun transfer educaţional.Oportunităţile oferite educaţiei de către noile tehnologii sunt imense, prin intermediul unui calculator conectat la internet şi a unui browser instalat, elevul are posibilitatea de a-şi completa cunoştinţele accesând diverse baze de date, luând legătura cu orice furnizor de educaţie, indiferent de ţara unde s-ar afla.	Profesorii sunt invitaţi să realizeze o aplicaţie din perspectiva elevului ca şi când ar fi elevi în propria clasă. Se va realiza o aplicaţie - o publicaţie, o prezentare, un wiki sau un blog ca parte a proiectelor realizate la clasă de elevi. Aplicaţia ar trebui să demonstreze aşteptările cu privire la modul în care elevii ar trebui să atingă acele obiective operaţionale care sunt vizate prin proiect. 	Această aplicaţie ar trebui să corespundă aşteptărilor cu privire la conţinut şi la tehnica de redactare. Opţiunile sunt diverse în modul de realizare:a)	Realizarea unui wiki bazată pe web, orientată spre text cu posibile hiperlink-uri şi imagini; posibilitatea existenţei unor pagini secundare şi categorii; editarea istoriei disponibile; publicarea de informaţii curente sau cercetare pentru public din afara sălii de clasă; comunicarea cu un public internaţional; activităţi scriitoreşti în colaborare cu alţi elevi şi/sau experţi; contibuţia la cercetarea problemelor din lumea reală şi rezolvarea problemelor; partajarea sau reflectarea asupra învăţării sau procesului.Cadrele didactice care au folosit materiale educaţionale în format electronic în procesul de predare au observat cu siguranţă că lecţia devine interactivă şi mult mai atractivă. Cercetarea a evidenţiat faptul că prin folosirea calculatorului la clasă pot fi diminuate anumite probleme identificate in sistemul tradiţional de abordare a lecţiei, 🤬 ar fi interesul scăzut al elevilor şi caracterul prea teoretic al informaţiilor. Astfel, se realizează trecerea de la învăţarea perceptivă, relativ pasivă, la învăţarea activă, al cărui randament este considerat mai mare.De aceea, este foarte important ca fiecare cadru didactic să stăpânească cunoştinţe în domeniul IT şi să le utilizeze eficient în demersul didactic. Indiferent de specialitatea lor în cadrul procesului de învăţământ, de poziţia lor, profesorii trebuie să înţeleagă că acest instrument, clculatorul, va transforma tehnologiile didactice mai mult chiar decât a făcut-o apariţia tiparului. Computerul aduce în şcoală calitatea sa de mijloc de învăţământ interactiv, pe care nu o aveau celelalte mijloace didactice.Astfel se pot realiza trei direcţii principale ale modernizării învăţământului: conţinut, metodă şi mijloace. Se realizează, practic, individualizarea învăţării, creşte randamentul însuşirii conştiente a cunoştinţelor prin aprecierea imdiată a răspunsurilor elevilor, obligă la cunoaşterea integrală de către fiecare elev în parte a întregului material predat şi adigură munca activă şi progresivă a elevilor.Merită studiat şi aprofundat impactul sistemului de învăţământ cu mediul informatizat contemporan. Din acest punct de vedere, trebuie puse în evidenţă cel puţin două aspecte legate de necesitatea studierii în şcoală a înformaticii, pe de o parte, şi de utilizarea calculatorului, ca mijloc didactic, pe de altă parte.În acest context, profesorii nu mai reprezintă sursa-cheie de informaţie şi de transmitere a cunoştinţelor, ci colaboratori ai elevilor, iar elevii nu mai sunt receptori pasivi de informaţie, ci se implică activ în propria lor educaţie.Bibliografie:1.	Cucoş C.,”Pedagogie”, Editura Polirom, Iaşi, 1998;2.	Ciurea Laurenţia, “Aplicarea noului curriculum pentru educaţie – o provocare?”, Editura Diana, 2009;3.	Stoica Ana, “Creativitatea elevilor”, Editura Didactică şi Pedagogică, Bucureşti, 2003.

# data[].attributes.body
TEHNOLOGIA SI COMUNICAREA
Arătați care sunt aspectele comunicării ce se pot îmbunătății prin folosirea tehnologiei cu scopul promovării învățării prin colaborare și a învățării autoreglate.