# data[].attributes.body
Az Otto-motor az első megvalósított négyütemű belső égésű motor, amelyet Nikolaus August Otto készített 1876-ban.
Világviszonylatban ez a belső égésű motor terjedt el leginkább, és üzemanyaga, a benzin miatt hívják sokkal inkább benzinmotornak.
Az első ütem: a szívás

A lefelé haladó dugattyú maga után szívja (fizikailag a dugattyú fölött keletkező térbe a normál külső légköri nyomás által beáramlik) a porlasztóból a benzin-levegő

A második ütem: a sűrítés

A vezérműtengely által vezérelt szívószelep elzárja a szívócső furatát. A forgattyús tengely további forgása következtében a dugattyú lentről felfelé halad.

A harmadik ütem: expanzió

Amikor a dugattyú a felső holtponttól visszaszámított 2 mm-t eléri (itt keletkezik a megfelelő levegő-benzin keverék), a gyújtógyertya elektródái között villamos szikra ugrik át.

A negyedik ütem: a kipufogás

A dugattyú a legalsó helyzetből – ahová az előző ütemben került – ismét felfelé halad. Ekkor viszont nyitva van a kipufogószelep, és a dugattyú kitolja maga előtt a kipufogócsőbe az égésterméket.

# data[].attributes.body
JA belső égésű motrok egyik fajtája.
Abban külömbözik a nnégy ütemű motortól, hogy mindössze két ütem alatt hajtja végbea ciklust.A legtöbb kétütemű motor fontos tulajdonsága, hogy mindkét irányban megindítható és üzemben tartható. A kétütemű motornál minden fordulatra esik egy munkaütem, szemben a négyüteművel, ahol csak minden második fordulatra.  Történelme :Az első kétütemű motort Sir Dugald Clerk skót mérnök alkotta meg 1878-ban, szabadalmaztatta 1881-ben.motor viszont külön töltő hengerrel is rendelkezet.

# data[].attributes.body
10 - 15 monda
1. működési elve
2. feltalálásának ideje
3. felhasználása
4. 4 - 5 kép

# data[].attributes.body
•Miközben minden anyag összemegy hidegben és kitágul melegben, a víz másként viselkedik
•Ezt nevezik a víz anomáliájának, vagyis kivételes hőtágulási viselkedésének.
•Kb. 4°C-nál a legsűrűbb a víz, vagyis ekkor tágul legkevésbé.
• Amint azonban lehűl, megfagy és jéggé válik, térfogata megnő.

# data[].attributes.body
A víznek a forráspontja az 100C°. Ilyenkor a víz átalakul gőzzé.Nagyon sok anyag forrhat,de mindegyiknek más a forráspontja.
A forrás ebben a szempontban két értelmű szó, mert van a víznek a forráspontja,és van a forrás ami a talajvízből keletkezik.
A forrásokat is tudjuk csoportosítani:
Geológiai
Hidrogeológiai
Biológiai
Tájhasználati
Hőfok alapján
Állandóságuk alapján
Kémiai összetételük alapján

A víz forrása:

# data[].attributes.body
Víz anomáliája
•A fagyás az olvadás ellentéte.
•Akkor következik be fagyás, amikor valamilyen folyadékot hűtünk.
•Ha egy üvegkádba egy kis pohár vizet helyezünk, a pohár köré pedig jeget teszünk, akkor a vízben lévő hőmérő higanyszála lefelé indul el, tehát a víz hőmérséklete csökkenni fog.
• A higanyszál 0°C-nál megáll, a víz pedig elkezd megfagyni.
•Azt a hőmérsékletet, amelyen egy folyadék megfagy, fagyáspontnak nevezzük
•A különböző anyagoknak más és más a fagyáspontja

# data[].attributes.body
Az olvadás olyan halmazállapot-változás, melynek során a szilárd anyag cseppfolyóssá válik.Ez a folyamat általában hevítés vagy nyomás hatására jön létre.Ennek hatására addig nő az anyag hőmérséklete, ameddig el nem éri az olvadáspontot.És így olvad el.Erre jó példa a jégkocka amelyet beletesszük a málnába vagy a vízbe és a meleg víz hatására a jégkocka el kezd olvadni.-ezek a részecskék elkezdenek rettegni -(az olvadtab részén,ahol jobban hozzáér az az anyag amely melegebb) és így a hideg részre átadja a meleget .

# data[].attributes.body
A vízmolekulák között kémiai kötőerők alakulnak ki.   A víz folyékony halmazállapotú át vállik halmayállapot változás melynek során anyag folyékonnyá alakul