# data[].attributes.body
Opera (skraćeno od tal. opera in musica: uglazbljeno djelo, lat. opera: radnja, posao), glazbeno-scensko djelo u kojem pjevači-glumci pjevajući prikazuju dramsku radnju uz pratnju orkestra. Objedinjuje pjevanje, glumu, ples, vizualne umjetnosti, kostime i književnost.

# data[].attributes.body
Opera započinje uvertirom, glazbenim uvodom koji izvodi simfonijski orkestar i koji gledatelju daje percepciju operne izvedbe. Opera završava epilogom, sažetkom koji predstavlja moral priče ili pripovijeda o budućoj sudbini likova i daljnjem razvoju prikazane radnje. Najveći dijelovi, u koje je opera podijeljena, nazivaju se djelima. Svakom činu prethodi prolog koji uvodi gledatelja u glumce ili izvješća o događajima koji prethode početku akcije. Čin je cjeloviti dio posla, odvojen od ostalih dijelova prekidom (i dugim prekidom i kratkim uvjetnim spuštanjem i podizanjem zavjese). Između djela, krajolik se obično mijenja.
Djela se, pak, dijele na slike, prizore i brojeve. Slika je potpuni dio djela ograničenog nepromijenjenim mjestom djelovanja. Pojavljuje se bez promjene krajolika. Scene su segmenti semantičke parcele, predstavljeni istim glumcima.
Brojevi su zasebne završene izvedbe, koje su vokalni ili koreografski dijelovi u izvedbi pjevača ili plesača. Opera se također sastoji od recitativa, glazbene deklamacije koja služi kao snop između brojeva; pjesme; arije i ariososi - solo brojevi; ansambli, dueti, trio, kvarteti, zborovi.

# data[].attributes.body
Čarobna frula je posljednja Mozartova čarobna opera. Skladao ju je potkraj života, a libreto je napisao Emanuel Schikaneder, direktor Bečkog putujećeg kazališta. Opera je prvi put bila izvedena 30. rujna 1791. godine u Theater an der Wien u Beču, pod Mozartovim osobnim ravnanjem. Isprva, publika ju je primila prilično hladno, međutim uspjeh joj je iznenada rastao svakom izvedbom. Dramska radnja opere zasnovana je na fantastičnoj priči koja se događa negdje u dalekoj začaranoj zemlji iz bajke. Sadržaj je prožet borbom između dobra i zla. Svijet dobrote i pravde predstavlja veliki svećenik Sarastro, a zlim podzemljem upravlja zloglasna Kraljica noći. Čarobna frula je predmet koji ima magične moći te se svi za nju bore, a u prenesenom značenju to je glazba koja nas prati kroz cijeli život. Opera je poznata po svojim masonskim elementima. Schikaneder i Mozart su bili masoni i pripadali su istoj loži. Na operu je utjecala filozofija epohe prosvijetiteljstva, i ona se može shvatiti kao apologija prosvijećenog apsolutizma.

# data[].attributes.body
Kao i sve bajke, i Čarobna frula priča je o jednom Putu. Na taj Put koji nije nimalo lak i bezbrižan, princ Tamino ne dolazi svojom namjerom. On naprosto biva upleten u određene “slučajne” okolnosti i jedino što može je svjesno pokušati odgovoriti na njih. Dati odgovor izazovu sudbine nije nešto što je rezervirano samo za glavnog junaka izuzetnih potencijala, za nekoga tko je poseban i odabran. Svaki od ostalih junaka ove bajke također prolazi određena iskušenja koja su mu pružena kao mogućnost napredovanja kroz život. Put je započeo u mračnom kraljevstvu Kraljice noći u kojem se mladi princ susreće i upoznaje s vlastitom tamom, da bi zatim krenuo na nepoznato i neizvjesno putovanje prepoznavši nutarnju čežnju za božanskim u slici Pamine. Na putu ga prati ptičar Papageno, njegova ljudska priroda i čudesni zvuk vrline koji u sebi nosi frula. Frula, nastala iz visokog, starog hrasta u jednoj olujnoj noći, u svom srcu skriva moć Zemlje i moć Neba.

# data[].attributes.headline
Arija “Kraljica noći“ iz opere Čarobna frula

# data[].attributes.subject
Arija “Kraljica noći“ iz opere Čarobna frula

# data[].attributes.body
Arija “Kraljica noći“ je najsvečaniji i najpoznatiji dio opere Čarobna frula. Ariju pjeva poznata sopranistica Diana Damrau. Izvođački sastav sastoji se od orkestra ,ženskog glasa soprana i glumaca. Ritam je brz ,a melodija skokovita, dinamična, živahna i temperamentna. Odnos teksta i melodije je takav da se energičnom melodijom prenosi ozbiljnost i dramatičnost teksta kao i cjelokupne radnje. Ovaj glazbeni broj ostavlja vrlo snažan dojam na publiku zahvaljujući dinamičnosti glazbe i upečatljivosti scenografije. Atmosfera je bajkovita i glamurozna te pomalo mistična. Sama radnja interpretirana na ovaj način djeluje još neizvjesnije i spektakularnije.  Glazba i tekst su nesumnjivo usklađeni s napetim razvojem dramske radnje. Prema dinamici glazbe i glasa, jednostavno je zaključiti kako je u ovom glazbenom broju važniji tekst. Tekst je interpretiran ženskim sopranom koji dominira cjelokupnom izvedbom. U usporedbi s orkestrom, ženski glas doima se superiornim i nadmoćnim.