# data[].attributes.body
E-hääletamine on üks võimalus teiste hääletamisviiside kõrval. E-hääletamine tähendab siinkohal kaughääletamist Interneti teel, mitte hääletamist spetsiaalsete hääletamisseadmete vahendusel. Siduva tulemusega elektroonilist hääletamist on Eestis läbi viidud alates 2005. aastast. Kasutatud materjalid: https://www.valimised.ee/linux

# data[].attributes.body
E-kodanikuks kasvamise teejuht

# data[].attributes.attachment_link.description
E-Riigi Arengusuunad By: Seidi Voogre, Tõnis Antonov, Heleryn Kruusik

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaata Maailma õppefilm ID-kaardi praktilisest kasutamisest ja digiallkirjastamisest

# data[].attributes.attachment_link.title
Ühel seikleval priiuserüütlil olgu ID-kaart alati vööl (sarjast "IT-planeet")

# data[].attributes.body
Areng digivaldkonnas on ülikiire ning konkurents majanduses väga tugev. Vastu on võetud määrus elektroonilise tuvastamise ja usaldusteenuste kohta.

# data[].attributes.body
Eestis oleme kõik sõltuvad riiklikest ja erasektori e-teenustest, olgu selleks e-maksuamet, e-kool või internetipangandus, seda sõltuvust tuleb maksimaalselt ära kasutada. Just riigi- ja erasektori koostöö, õlg-õla tunnetus ning isiklik läbikäimine võimaldas meil viis aastat tagasi kiiresti Eestit kaitsma hakata.

# data[].attributes.body
Riigiportaal Eesti EE on uus uks e-riiki. Suhtluskanal inimese ja riigi vahel. Riigil on kergem inimestega suhelda sel viisil. See loob tulemust. Loodetakse eesti riiki turvalisemaks muuta.

# data[].attributes.body
Turvalisusele on varasematel aastatel vähe tähelepanu pööratud ning nüüd tuleb kiiresti reageerida reaalsetele ohtudele. Noored töötajad ei oska näha väga tõsiseid ohte, mis kaasnevad näiteks mobiilsete seadmete kasutamisega info edastamisega turvamata kanalites.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ta meenutas, et interneti kiirema leviku alguseks - umbes 15 aastat tagasi - oli Eesti oma valikutes õnneks juba vaba, meid aitas valikute tegemisel arusaamine, et okupatsioonist tingitud mahajäämust on võimalik ületada eeskätt innovatiivselt tegutsedes ning et Eesti jaoks pole infotehnoloogia mitte võimalus, vaid hädavajadus.

"Täna on meie hulgas mõistagi ka küünikuid, kes meie küberlugu oskuslikult punutud müüdiks või riiklikuks propagandaks peavad; kes tugevuste asemel ainult nõrkusi rõhutavad ja meid ennast - mulle tundub, ikka veel visalt eksisteerivale orjamentaliteedile omaselt - teistega kõrvutades alatihti alaväärsena näha soovivad," tõdes president Ilves. "Neile soovitan ma maailmas - ja alustada võiks Euroopast - avara pilguga ringi käia ja Eesti e-elulaadi eemalt hinnata. Hinnata ja püüda mõista, miks enamikule eurooplastest on näiteks digiretsept ulme valdkonda kuuluv avalik teenus. See on lihtne ja praktiline näide, mida olen kogenud oma töös Euroopa Komisjoni e-tervise töögrupi esimehena."

Eestis oleme kõik sõltuvad riiklikest ja erasektori e-teenustest, olgu selleks e-maksuamet, e-kool või internetipangandus, seda sõltuvust tuleb maksimaalselt ära kasutada ning kus võimalik ja mõistlik, ka süvendada, rõhutas president.

Ta kinnitas, et osaliselt tänu Eesti kõrgele internetiseeritusele oleme korruptsioonivabam ja läbipaistvama avaliku haldusega riik kui enamik meie saatusekaaslasi Euroopas, sest piltlikult öeldes seetõttu, et arvutile ei saa anda altkäemaksu.

"Nii nagu vajab toimivat IT-komponenti mistahes tänapäevane suurettevõte, vajab seda ka tänapäevane riik. Riigi kriitilise informatsiooni taristu vastupidavus sõltub aga suurel määral erasektori suutlikkusest end kaitsta. Ja kui ettevõte pakub ühiskonnale mõnd elutähtsat teenust, siis on ta kohustatud tagama ka selle kestmise olukorras, mil seda rünnatakse," rääkis Ilves.

"Eestis pole - ülekantud tähenduses - "tulemüürid" avaliku- ja erasektori vahel sedavõrd ületamatud kui suuremates riikides, kuid harjumus koostöö asemel autonoomsust rõhutada pole võõras ka meil. Eeskujulik näide riigi- ja erahuvide põimumisest on Küberkaitseliit, mis riigikaitseliste ülesannete kõrval edendab inimestevahelist läbikäimist, erialast harimist ja teadlikkuse tõstmist," tunnustas riigipea.

Ta nimetas positiivseks ka erasektori sisest koostööd. Nii alustasid meie pangad juba kümme aastat tagasi omavahelist küberintsidentide infovahetust, adudes et ühe panga haavatavus polnud teise panga eelis.

"Ühelgi Eesti ettevõttel ei teki olulist konkurentsieelist, kui ta mõnest teisest Eesti ettevõttest turvalisem on. Kõikidel Eesti firmadel tekib aga konkurentsieelis, kui nad maailma firmadest turvalisemad on. Ning riik, mis suudab tagada eduka küberkaitse ja infoühiskonna kuvandi püsimise, aitab meie IT-teenuste ekspordile omakorda kaasa," kõneles Ilves.

Tema sõnul kätkeb riigi infosüsteemi ameti korraldatud konverentsi teema "Kas e-riik või e-sõltuvus?" endas paradoksi, sest e-elulaad hõlmab ka teatavat ja aktsepteeritud sõltuvust.

"Nii kaua, kui me oma sõltuvuse määrast ja võimalikest ohtudest teadlikud oleme, küberhügieeni hoiame ja end viiruste vastu vaktsineerime, ei ole e-sõltuvus iseenesest kuidagi probleemiks. Inimkond on iga tehnoloogilise uuenduse puhul tajunud uusi seni tundmata ohtusid. See on loomulik - just teadmised uuendustest võimaldavad riske ohjata ning ennetada," kõneles Ilves.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ilves: Eesti konkurentsieelis maailmas on meie e-riik

# data[].attributes.attachment_link.description
"Just riigi- ja erasektori koostöö, õlg-õla tunnetus ning isiklik läbikäimine võimaldas meil viis aastat tagasi kiiresti Eestit kaitsma hakata. See sõjas, kübersõjas, sündinud liitlassuhe tegi Eesti maailmakaardil veelgi nähtavamaks," rääkis president Toomas Hendrik Ilves, avades täna Riigi Infosüsteemi Ameti korraldatud konverentsi "Kas e-riik või e-sõltuvus?".

# data[].attributes.body
Loogilised suunad: üha keerulisemad e-teenused ja e-teenused nendes valdkondades, kus täna veel pole.

Avaliku sektori innovatsioon: elektrooniline suhtlemine, individualiseeritud elektroonilised teenused, pereametnikud ja e-demokraatia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Riigiportaal - uus uks e-riiki 02.12.2011 - Hannes Astok ja Jaan Priisalu

# data[].attributes.attachment_link.description
This is "Riigiportaal - uus uks e-riiki 02.12.2011 - Hannes Astok ja Jaan Priisalu" by r1a on Vimeo, the home for high quality videos and the people who...

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuhu on võimalik ID-kaardiga reisida? > ID-kaardiga reisimine > ID-kaart ja Digi-ID > ID-Kaart > ID.ee

# data[].attributes.attachment_link.description
Elamisloakaart on Eestis kehtiva elamisloa või elamisõiguse alusel viibivale/elavale välismaalasele riigi sisene kohustuslik isikut tõendav dokument. Elamisloakaardiga reisida ei saa.

# data[].attributes.headline
 E-teenused, kus saab kasutada ID-kaarti

# data[].attributes.subject
 E-teenused, kus saab kasutada ID-kaarti

# data[].attributes.attachment_link.title
E-teenused, kus saad ID-kaarti ja Mobiil-ID-d kasutada > Mida saab ID-kaardiga teha > ID-kaart ja Digi-ID > ID-Kaart > ID.ee

# data[].attributes.attachment_link.description
ID-kaart ja Mobiil-ID võimaldab sul kasutada järgnevaid e-teenuseid. Alltoodud nimekiri pole kindlasti lõplik.

# data[].attributes.body
Einevate infotehnoloogiliste lahenduste kaudu või nende abil on hakatud kaupu või teenuseid pakkuma. Investeerinud IT-sse suurenevad.

# data[].attributes.headline
Füüsilise isiku residentsuse määramise juhend

# data[].attributes.subject
Füüsilise isiku residentsuse määramise juhend

# data[].attributes.attachment_link.title
ID-kaart kui isikut tõendav dokument > Mida saab ID-kaardiga teha > ID-kaart ja Digi-ID > ID-Kaart > ID.ee

# data[].attributes.attachment_link.description
ID-kaardi abil saad tõendada oma isikut kõikjal, kus selleks on tarvidus. Seaduse järgi on kõik ametiisikud kohustatud ID-kaarti aktsepteerima ja selle asemel ei tohi isiku tõendamiseks nõuda ühtegi muud dokumenti. Kaarti võib kasutada piiril isikut tõendava dokumendina, samuti pangakontoris või kaupluses enda isiku tuvastamiseks.

# data[].attributes.body
Proaktiivne info, mugavad ja lihtsad teenused, analüütika, olemasoleva info tark kasutamine, andmed eesliinil, avaandmed, piiriülene andmevahetus ja ühisteenused.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Erinevate IT-lahenduste abil oma kauba või teenuse pakkumine on tõusev trend ning tõusvast turust osa saamiseks peavad ettevõtjad olema igal juhul valmis ITsse investeerima.
Oleme kõik oma sõnades pidanud infotehnoloogiat oluliseks kindlasti kaugelt üle kümne aasta. Kuid Äripäeva arvates on nüüd kätte jõudnud aeg, kus edukaks saamiseks ja olemiseks tuleb kõigil ettevõtetel sõnadelt üheselt tegudele üle minna ning ka tegelikult hakata nii aega kui ka raha ITsse suunama.

Firmadel tuleb kriitiliselt üle vaadata, missugune osa nende käibest tuleb langevatelt turgudelt ja missugune osa tõusvalt turult. Ning üritada viimase osakaalu jõuliselt suurendada.

Tõusust osasaamiseks tuleb investeerida. Olenemata ettevõtte tegevusvaldkonnast võib öelda, et erinevate infotehnoloogiliste lahenduste kaudu või nende abil oma kauba või teenuse pakkumine on praegusel ajal tõusev trend. Sinna keskkonda liiguvad kliendid ja koostööpartnerid. Ehk, kui tahad tõusvast turust osa saada, ole igal juhul valmis ITsse investeerima.

Suurettevõtted seda teevad. Sel nädalal oma kvartalitulemused avaldanud pangad kinnitavad kui ühest suust, et kuigi tegevuse efektiivistumine, kohati isegi töötajate arvu kokkutõmbamine jätkub, suurenevad investeeringud ITsse. Seda lubavad nii Swedbank kui ka Nordea, paar päeva tagasi tuli Eestis mobiilipangaga turule Danske.

Konservatiividki mõtlevad ümber. Ka kaupmehed valmistavad e-poode, et vähegi vastu seista globaalsetele e-kaubanduse hiidudele, kelle taskutesse voolab järjest enam Eesti elanike raha. Kuu alguses toimunud kaubanduse aastakongressil lubas näiteks isegi e-poodlemise suhtes üsna konservatiivne Prisma, et toob kohe-kohe Eesti turule emafirma e-kaubanduse mudeli.

Ka Äripäev on sel aastal käivitanud oma ajaloo suurimad investeeringud erinevate tarkvaralahenduste turule toomiseks. Me oleme kaugel arvamusest, et paberkandjal info edastamise aeg võiks nähtavas tulevikus läbi saada, kuid oleme kindlad, et B2B ehk ärilt ärile sektoris veel edukamalt tegutsemiseks tuleb suurendada tehnoloogilist võimekust.

Nagu tänasest Äripäevast lugeda, on klientide suureneval huvil selge mõju ka IT-sektori töötajate palkadele Eestis. Kusjuures sealset palgarallit veavad rahvusvahelised korporatsioonid, kes Eestisse oma arenduskeskuse loonud, nagu näiteks Kühne + Nagel.

Pilk piiri taha. IT-sektori palgaralli kajastub loomulikult hindades, kuid ülespoole ronivat hinda IT-teenuste sisseostmisel võiks aidata vähendada piiri taha vaatamine. Üsna paljud siinsed tarkavafirmad kasutavad soodsamat võõrtööjõudu, kes tihti oma kodukohariigis edasi elab.

Kuna IT on täiesti globaliseerumas, saavad ka n-ö tavalised Eesti firmad IT-lahenduse sisseostmiseks senisest enam raja taha kiigata. Mõnigi kord on seal juba suhteliselt soodsa hinnaga sobiv lahendus kellegi poolt valmis tehtud või kergelt teostatav. Tellime sealt, kus oskused kõige suuremad või hind kõige soodsam. Ainus asi, mis ehk tüli teeb, on ajavahe.

Luuletaja Arvi Siig kirjutas aastaid tagasi vahva õnnitlustelegrammi: "Omaalgatust ja edu! Soovib vaguneile vedur." Igaühe oma otsus, kas tahab olla vagun või vedur. Veduriks saab seejuures erineval viisil, kuid tehnoloogilistesse lahendustesse investeerimine on igal juhul üks vajalikke samme.

# data[].attributes.attachment_link.title
IT-lahendused on saanud eluliselt vajalikuks

# data[].attributes.attachment_link.description
Erinevate IT-lahenduste abil oma kauba või teenuse pakkumine on tõusev trend ning tõusvast turust osa saamiseks peavad ettevõtjad olema igal juhul valmis ITsse investeerima. Oleme kõik oma sõnades pidanud infotehnoloogiat oluliseks kindlasti kaugelt üle kümne aasta.

# data[].attributes.body
Digitaalne Isikutunnistus

# data[].attributes.attachment_link.title
Siim Sikkut - Kui nutikaks veel saab – milline on Eesti kui e-riigi arenguplaan?

# data[].attributes.attachment_link.description
Konverents „Kes vastutab Eesti turvalisuse eest?": Kui nutikaks veel saab - milline on Eesti kui e-riigi arenguplaan? Siim Sikkut, Riigikantselei strateegiabüroo nõunik.

# data[].attributes.headline
Nutikas turvalisus ja E-Eesti arengusuunad

# data[].attributes.subject
Nutikas turvalisus ja E-Eesti arengusuunad

# data[].attributes.attachment_link.title
Nutikas siseturvalisus ja E-Eesti arengusuunad

# data[].attributes.attachment_link.description
Nägemus sellest, kuidas Eestis IKT abil siseturvalisust nutikalt tagada? Võttes arvesse infoühiskonna ja e-riigi arengusuundi, sh riigi IKT-poliitikat.