# data[].attributes.headline
Бутаков Андрій

# data[].attributes.subject
Бутаков Андрій

# data[].attributes.headline
Бутаков Андрій 5А Посадка бобових рослин

# data[].attributes.subject
Бутаков Андрій 5А Посадка бобових рослин

# data[].attributes.body
Бобові рослини ростуть навесні та влітку, і вони не можуть пережити холодні температури восени і зими. З цієї причини, ви завжди повинні посадити насіння бобів добре після "останнього морозу" взимку, який в останній момент замерзає росою вранці.

# data[].attributes.headline
Бутаков Андрій 5А

# data[].attributes.subject
Бутаков Андрій 5А

# data[].attributes.headline
Бутаков Андрій, 5А Чинники середовища

# data[].attributes.subject
Бутаков Андрій, 5А Чинники середовища

# data[].attributes.headline
Бутаков Андрій, 5А

# data[].attributes.subject
Бутаков Андрій, 5А

# data[].attributes.headline
Бутаков Андрій, 5А

# data[].attributes.subject
Бутаков Андрій, 5А

# data[].attributes.body
«ТВАРИНИ МИНУЛОГО»
Близько 230 мільйонів років тому на нашій планеті існувала величезна кількість найрізноманітніших видів динозаврів. Одні динозаври були величезними, як башта, інші- не вище за курку. Вони могли бігати на чотирьох або на двох лапах. Серед них зустрічалися люті хижаки і миролюбні травоїдні тварини.
Вчені вважають динозаврів рептиліями, а значить, у них всіх була луската шкіра і вони відкладали яйця. Діти вилуплювались з яєць, котрі мати відкладала в теплий пісок. Зародки динозаврів могли дихати крізь шкарлупу яйця.
Одні травоїдні динозаври пересувалися дуже швидко. Вони з легкістю втікали від ворогів. Інші динозаври рухалися повільнішим, та зате володіли своєрідною «зброєю». Тверді панцирні пластини, шипи і роги допомагали їм захистити себе. Динозаври м'ясоїдних постійно шукали їжу, тому травоїдним доводилося або втікати, або захищатися.

# data[].attributes.headline
Бутаков Андрій 5А                                                        Цікаві факти про воду

# data[].attributes.subject
Бутаков Андрій 5А                                                        Цікаві факти про воду

# data[].attributes.body
1. За даними ЮНЕСКО, найчистіша вода – у Фінляндії.
2. Перше, що шукають дослідники інших планет – воду.
3. Забруднені підземні води очищаються впродовж декількох тисячоліть.
4. Не можна кип’ятити воду більше одного разу. За повторного кип’ятіння виділяється діоксин: отруйна речовина, що спричиняє рак.

# data[].attributes.headline
Вакало Діма 5 Б. Фінляндія.

# data[].attributes.subject
Вакало Діма 5 Б. Фінляндія.

# data[].attributes.body
Північне сяйво взимку.
Першим вченим, занявшимся вивченням північного сяйва, був Галілей.Виникає північне сяйво не тільки вночі, але і вдень, просто в денний час його не видно.Колір північного сяйва залежить від того, який атмосферний газ бере участь у його виникненні.Азот, наприклад, дає фіолетові сполохи,а кисень червоні.

# data[].attributes.headline
Шубин Анастасія 5-А клас

# data[].attributes.subject
Шубин Анастасія 5-А клас

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=BwLTYS3Qn08

# data[].attributes.attachment_link.title
Дослідження Всесвіту.wmv

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про Сатурн Бутаков Андрій,5-А

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про Сатурн Бутаков Андрій,5-А

# data[].attributes.body
Навколо Сатурна кружляє поле льоду та кам’яного сміття, яке здалеку здається кільцями.

Ранні спостереження з допомогою телескопа за планетою в 1600-х роках викликали певне сум’яття: чи ці кільця на цій планеті це супутники, чи що це таке?

Однак із кращою роздільною здатністю телескопів незабаром стало зрозуміло, що існує ланцюжок малих тіл, що оточують газовий гігант.

Цілком можливо, що один супутник розірвався під сильною силою тяжіння Сатурна і створив кільця. Або, можливо, вони існували протягом останніх кількох мільярдів років, не маючи змоги злитися у велике тіло, але досить стійкі до сили тяжіння, щоб не розбитись.

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про Велику Ведмедицю                     Бутаков Андрій,5-А  

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про Велику Ведмедицю                     Бутаков Андрій,5-А  

# data[].attributes.body
Сім найяскравіших зірок сузір’я Великої Ведмедиці складають композицію, який нагадує ківш. Вона настільки чітко виділяється в нічному небі Північної півкулі, що з цього небесного ковша зазвичай і починають вивчення сузір’їв.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Тільки цікаві факти

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Як пов'язані між собою сім найяскравіших зірок, складових сузір'я Велика Ведмедиця? Сім найяскравіших зірок сузір'я Великої Ведмедиці складають композицію, який нагадує ківш. Вона настільки чітко виділяється в нічному небі Північної півкулі, що з цього небесного ковша зазвичай і починають вивчення сузір'їв.

ТОП цікавих фактів про Велику Ведмедицю

Факт 1. Сузір'я Велика Ведмедиця добре відома всім жителям Північної півкулі. Саме Північної, так як в Південній півкулі Землі побачити його неможливо. У нашій країні його можна бачити на небі взагалі цілий рік, крім хіба що самих південних регіонів. Найкраще спостерігати за ним навесні.

Факт 2. З усіх сузір'їв, які можна побачити з поверхні Землі, Велика Ведмедиця є третьою за площею, поступаючись тільки сузір'ям Гідри і Діви, вона займає 3,1% від загальної площі спостережуваного неба. Гідра і Діва перевершують її лише на частки відсотка.

Факт 3. Завдяки такій помітності Велика Ведмедиця з давніх часів відома самим різним народам, причому іменували її в різних культурах по-різному - Лось, Коромисло, Сім мудреців (по числу зірок), Віз, Сім розбійників, Сім дівчат ... А в Стародавній Русі її називали і зовсім "Кінь на приколі".

Факт 4. У всіх семи зірок, що утворюють Велику Ведмедицю, є власні арабські назви. Назва однієї з них, Дубге, означає арабською мовою саме "ведмідь", а назви інших переводяться, як частини тіла звіра - "початок хвоста", "стегно", "поперек" і т.д.

Факт 5. В межах Великої Ведмедиці знаходиться безліч не тільки зірок, але і інших галактик! Просто вони настільки віддалені від нас, що неозброєним поглядом деякі з них навіть неможливо розгледіти. Астрофізики вважають, що деякі з них утворюють ядро ​​найближчої до нас галактичної групи, відстань до якої досягає 7.000.000 світлових років. А розташована в цьому сузір'ї галактика GN-z11 на момент відкриття в 2016 році була найбільш віддаленим від нас об'єктом у Всесвіті з числа відкритих, дистанція до неї оцінюється в 13,4 мільярда світлових років.

Факт 6. Незважаючи на таку популярність, Велика Ведмедиця рідко використовувалася в геральдиці. Сотню років тому її зображення красувалося на прапорі Карелії, а в наші дні можна побачити на прапорі американського штату Аляска.

Факт 7. Давньогрецькі мореплавці активно використовували Велику Ведмедицю для навігації, орієнтуючись по положенню сузір'я на нічне небо. Це логічно, тим більше що дві що входячі до неї зірки, альфа і бета, вказують на Полярну зірку, яка століттями служила орієнтиром для всіх мореплавців Північної півкулі.

Факт 8. Часто буває так, що зірки в сузір'ях насправді знаходяться дуже далеко один від одного, просто з поверхні Землі здається, що вони розташовані поруч. До Великої Ведмедиці це не відноситься - найближча входяча в неї зірка віддалена від нас на 78 світлових років, а найдальша - на 129 світлових років. Різниця в космічних масштабах досить скромна.

Факт 9. Зірка Мегрец, сама тьмяна з усіх світил Великої Ведмедиці, в 14 разів яскравіша за Сонце. По діаметру вона перевершує на 40%, а по масі - на 63%. А ось зірка Аліот, найяскравіша в сузір'ї, яскравіше сонця в 108 разів! У рейтингу найбільш яскравих зірок, видимих ​​з Землі, вона займає 33 місце.

Факт 10. Зірка 47 Великої Ведмедиці не входить в сімку найяскравіших зірок сузір'я, але все одно знаходиться в ньому. Вона цікава тим, що з усіх відомих нам світил вона найбільше схожа на Сонце, майже не відрізняючись від нього за більшістю параметрів. Навколо зірки обертається, як мінімум, кілька планет, і на них не виключена наявність життя.

Цікаві факти про Велику Ведмедицю

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кладненко Сергій

# data[].attributes.attachment_link.title
Цікаві факти про Велику Ведмедицю | Цікаво і корисно знати про сузір'я

# data[].attributes.attachment_link.description
Як пов'язані між собою сім найяскравіших зірок, складових сузір'я Велика Ведмедиця? Сім найяскравіших зірок сузір'я Великої Ведмедиці складають композицію, який нагадує ківш. Вона настільки чітко виділяється в нічному небі Північної півкулі, що з цього небесного ковша зазвичай і починають вивчення сузір'їв. Факт 1. Сузір'я Велика Ведмедиця добре відома всім жителям Північної півкулі.

# data[].attributes.headline
Гребенков Тимур 5-А

# data[].attributes.subject
Гребенков Тимур 5-А

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ганна Аксьонова

# data[].attributes.attachment_link.title
Явища природи

# data[].attributes.headline
Зорі та сузір'я.                                                                 Гребенков Тимур 5-А   

# data[].attributes.subject
Зорі та сузір'я.                                                                 Гребенков Тимур 5-А   

# data[].attributes.headline
Загальна будова Сонячної системи.   Гребенков Тимур 5-а                             

# data[].attributes.subject
Загальна будова Сонячної системи.   Гребенков Тимур 5-а                             

# data[].attributes.headline
Новохатько Ольга, 5-Б

# data[].attributes.subject
Новохатько Ольга, 5-Б

# data[].attributes.headline
Бурлакова Домініка 5-А

# data[].attributes.subject
Бурлакова Домініка 5-А

# data[].attributes.body
Сузі́р'я — одна з 88 ділянок, на які поділена небесна сфера. У менш формальному контексті термін вживається для назви групи зір, взаємне розташування яких складає якусь фігуру чи контур.

# data[].attributes.headline
Константинова Д. 5-Б

# data[].attributes.subject
Константинова Д. 5-Б

# data[].attributes.body
Небо- частина атмосфери комічного простору, видима з поверхні Землі.

Небесна сфера- уявна сфера довільного радіуса на яку проектуються небесні тіла.

Небесні тіла- це всі природні об'єкти, які є в космосі або прилетіли з космосу. До них належать комети, планети, метеорити, астероїди, зірки тощо.

Сузір'я- одна з 88 ділянок на які поділена небесна сфера. Сузір'я мають контури и містять яскраві зорі. Найвідоміші сузір'я : Велика Ведмедиця- контур ковша, Оріон- фігура мисливця , Лев- контур лежачого лева.

В минулому зоряне небо відігравало дуже важливу роль для людства. За допомогою зірок та планет люди складали календарі, від зміни фаз місяця відлічували час, зорі служили орієнтирами для моряків.

Зоряне небо неймовірне та гарне, за ним можна довго спостерігати, та якщо пощастить можна відкрити нове сузір'я.

# data[].attributes.headline
Липа Поліна 5-Б

# data[].attributes.subject
Липа Поліна 5-Б

# data[].attributes.body
Сузір'я-одна з 88 ділянок, на які поділена набесна сфера. У менш  формальному контексті термін вживається для назви групи зір, взаємне розташування яких складає якусь фігуру чи контур.

# data[].attributes.headline
Войтов Артем

# data[].attributes.subject
Войтов Артем

# data[].attributes.headline
Войтов Артем

# data[].attributes.subject
Войтов Артем

# data[].attributes.headline
Цікаві факти

# data[].attributes.subject
Цікаві факти

# data[].attributes.body
1. Папір може буде перероблений тільки шість разів. Після цього волокна дуже слабкі щоб триматися разом.                                2. 27000 дерев знащується кожен день для виробництва туалетного папера.                              3. Переробка однієї алюмінієвої банки зможе надати достатньо електроенергії, щоб телевізор працював мінімум 3 години.
4. 80 мільярдів алюмінієвих банок використовується щоденно.
5. 40% усієї води у світі продається у пляшках. Скляна плчяшка зроблена у наш час потребує 4000 років для розкладання.
6. Сміттєзвалища складаються на 35% з пакувальних матеріалів.

# data[].attributes.headline
Екологічні проблеми людства.

# data[].attributes.subject
Екологічні проблеми людства.

# data[].attributes.body
Основними джерелами забруднення середовища є  виробники енергії (ТЕС, АЕС, ГРЕС, сотні тисяч котельних), усі промислові об'єкти (в першу чергу металургійні, хімічні, нафтопереробні, цементні і целюлозо- паперові), екстенсивне, перехімізоване с/г виробництво, військова помисловість і військові об'єкти, автотранспорт та інші види транспорту (морський, річковий, залізничий, повітряний), гірниче виробництво.                                                  Вони забруднюють довкілля сотнями токсичних речовин, шкідливими фізичними полями, шумами, вібраціями.                  З надр Землі видобувається корисних копалин більше, ніж за всю історію людства. В результаті спалювання паливних ресурсів, в атмосферу планети щорічно потрапляє понад 22 млрд двоокису вуглецю.                              Забруднення лісів.  Одним з найважливіших компонентів рослинного світу є ліси - енергітична база біосфери, які відіграють дуже важливу роль у житті на планеті. Цу - легені планети. Підраховано, що за сучасних темпів лісозаготівель, навіть у багатих лісом країнах його вистачить на 50-60 років, а на відновлення потрібно 100-200 років.

# data[].attributes.headline
Правда Максим 5-Б

# data[].attributes.subject
Правда Максим 5-Б

# data[].attributes.body
Людина і природа… На жаль, скільки пам’ятає історія, вони завжди конфліктували між собою. Доказом того є наскальні малюнки, що розповідають про перемоги давніх мисливців над биками, печерними ведмедями, гігантськими мамонтами. Але то була боротьба людини за виживання в дикому середовищі, боротьба за існування.

Зараз на межі зникнення перебуває 600 видів тварин, адже полювання на звірів та птахів ведеться хижацькими методами, без будь-яких обмежень. Вражають темпи такого “підкорення” людиною природи. Будь-який вид вважають спеціалісти історично приречений на вимирання, що становить частину еволюційного процесу всього живого. Людина своєю діяльністю порушила біологічну основу тривалого вимирання багатьох видів, значно прискоривши цей процес.

# data[].attributes.headline
Демченко Ангеліна.

# data[].attributes.subject
Демченко Ангеліна.

# data[].attributes.body
Розмір екосистеми може бути різним. Це може бути тропічний ліс Амазонської низовини, або окремий ставок, чи навіть домашній акваріум. Різні екосистеми зазвичай відокремлені географічними бар'єрами — пустелями, горами, океанами і т. ін., або є ізольованими іншим чином — так як річки або озера. З огляду на те, що ці межі ніколи не є абсолютно непроникними, екосистеми накладаються одна на одну. Таким чином можна сказати, вся Земля може розглядатись як одна екосистема.

# data[].attributes.headline
Унікальні природні явища.

# data[].attributes.subject
Унікальні природні явища.

# data[].attributes.headline
ПРИРОДНІ ЯВИЩА

# data[].attributes.subject
ПРИРОДНІ ЯВИЩА

# data[].attributes.attachment_link.title
Природні явища

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Приро́дне я́вище - сукупність процесів матеріально-інформаційного перетворення у природі, обумовлених загальними причинами.

Явища природні - ознаки, зміни, зумовлені, спричинені явищами природи. Розрізняють екзогенні, ендогенні, електрокінетичні, капілярні, електрокапілярні, магнітні, електричні, фото- та термоелектричні, термомагнітні та ін. явища. Крім того, виділяють постійні, періодичні та епізодичні природні явища.

Стихійні природні явища - землетруси, посухи, повені, урагани тощо.

# data[].attributes.attachment_link.title
Природне явище

# data[].attributes.attachment_link.description
Приро́дне я́вище - сукупність процесів матеріально-інформаційного перетворення у природі, обумовлених загальними причинами. Явища природні - ознаки, зміни, зумовлені, спричинені явищами природи. Розрізняють екзогенні, ендогенні, електрокінетичні, капілярні, електрокапілярні, магнітні, електричні, фото- та термоелектричні, термомагнітні та ін. явища. Крім того, виділяють постійні, періодичні та епізодичні природні явища. Стихійні природні явища - землетруси, посухи, повені, урагани тощо.

# data[].attributes.headline
УВАЖНО ПРОСЛУХАЙ ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ.

# data[].attributes.subject
УВАЖНО ПРОСЛУХАЙ ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ.

# data[].attributes.headline
УВАЖНО ПРОСЛУХАЙ ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ.

# data[].attributes.subject
УВАЖНО ПРОСЛУХАЙ ДОМАШНЄ ЗАВДАННЯ.

# data[].attributes.headline
Атомні явища — це

# data[].attributes.body
Атомні явища — це явища, які виникають при зміні внутрішньої будови речовини фізичних тіл (світіння Сонця і зірок, атомний вибух).

Звукові явища — це явища, пов'язані з поширенням коливань у повітрі, воді, металі, які супроводжуються виникненням звуків, що сприймає наше вухо (дитячий крик, музика).

Правда Максим

# data[].attributes.headline
Фізичні явища.

# data[].attributes.subject
Фізичні явища.

# data[].attributes.body
Можна дистанційно запалити свічку, обгрунтувавши фізичними явищами. Під час горіння свічки віск поряд із гнотом, нагріваючись із твердого переходить спочатку в рідкий, а потім у газоподібний стан(дим). Якщо задмухати свічку і миттєво піднести джерело вогню до диму від неї, то можна запалити сконцентровані у повітрі часточки воску, які перебувають у газоподібному стані. Після цього завдяки ланцюжковій реакції гніт запалиться знову.                Піменов Денис.

# data[].attributes.body
Оптичні явища — це явища, які відбуваються при поширенні, заломленні і відбитті світла (веселка, міражі, рефлексія зображення в дзеркалі чи у воді, тінь).
Теплові явища — це явища, які відбуваються при нагріванні і охолодженні фізичних тіл (танення снігу, кипіння води, туман, замерзання води).
Демченко Ангеліна

# data[].attributes.headline
Войтов Артем 5-А

# data[].attributes.subject
Войтов Артем 5-А

# data[].attributes.body
Зимові явища природи

# data[].attributes.headline
Войтов Артем 5-А

# data[].attributes.subject
Войтов Артем 5-А

# data[].attributes.body
Зимові явища природи

# data[].attributes.attachment_link.title
Бурульки проти сонця

# data[].attributes.headline
Войтов Артем

# data[].attributes.subject
Войтов Артем

# data[].attributes.body
бурульки

# data[].attributes.attachment_link.title
бурульки у лісі

# data[].attributes.body
сніг

# data[].attributes.body
Лавина

# data[].attributes.attachment_link.title
сніжна ловина

# data[].attributes.attachment_link.title
калина в снігу

# data[].attributes.body
Морозні малюнки

# data[].attributes.attachment_link.title
зим_явища природи

# data[].attributes.body
Хуртовина

# data[].attributes.body
іній

# data[].attributes.headline
Хімічні явища.

# data[].attributes.subject
Хімічні явища.

# data[].attributes.body
Без такого хімічного явища як гасіння соди оцтом не було б смачних маминих пирогів .Коли  мама гасить соду в ложці оцтом, відбувається хімічна реакція. Отриманий в її результаті вуглекислий газ прагне покинути тісто - і тим самим  змінює його структуру, робить пористим  і пухким.
Піменов Денис

# data[].attributes.body
Гавриленко Аня
Склянка з водою являє собою лінзу. Коли промінь світла проходить крізь лінзу, він викривляється в бік її центра. Точка, в якій промені сходяться, називається фокусом. За межами, більшими за фокусну відстань, зображення перевертається, бо промені змінили напрямок руху.

Чи можна в такому випадку побачити істинне зображення? Так! Якщо поставити за першою іншу, допоміжну, лінзу, яка переверне зображення вдруге, або, якщо дивитися на предмет з відстані, меншої за фокусну. Це можна обчислити за відповідною формулою.

# data[].attributes.headline
Місячна веселка

# data[].attributes.subject
Місячна веселка

# data[].attributes.body
Ми майже звикли до звичайної веселки. Але нічна веселка набагато більш рідкісне явище, ніж веселка денна. Вона може з'явитись лише тоді, коли Місяць повний або майже повний - саме в цей час він буває найяскравішим. І все одно його яскравості недостатньо - місячна веселка значно блідіша за звичайну. Це пояснюється тим, що Місяць відбиває від Сонця менше світла, ніж випромінює саме Сонце.
Гайворонська Настя

# data[].attributes.headline
Супер цікаво!!!

# data[].attributes.subject
Супер цікаво!!!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Все́світ - весь матеріальний світ , різноманітний за формами, що їх набуває матерія та енергія , включаючи усі галактики , зорі , планети та інші космічні тіла . Всесвіт настільки великий, що його розміри важко уявити. Всесвіт, досліджуваний астрономами, - частина матеріального світу , що доступна дослідженню астрономічними засобами, які відповідають досягнутому рівневі розвитку науки (часто цю частину всесвіту називають метагалактикою ), простягається на 1,6·10 ²⁴ км і нікому не відомо, наскільки він великий за межами видимої частини.

Теорії походження Всесвіту

Існують різноманітні теорії виникнення Всесвіту, якими намагались обґрунтувати, з чого виник Всесвіт і як він набув сучасних обрисів.

Основною теорією виникнення Всесвіту вважається теорія про Великий вибух , який відбувся приблизно 13,73 (± 0,12) млрд років тому з подальшим розширенням Всесвіту. У результаті Великого вибуху виникла матерія , простір і час . Теорія вважає, що після Великого вибуху Всесвіт мав дуже високу температуру. Приблизно через 10 секунд сформувались атомні частинки - протони , електрони і нейтрони . Атоми Водню і Гелію, з яких складаються більшість зірок, утворилися лише через декілька сотень тисяч років після Великого вибуху, коли Всесвіт значно розширився в розмірах і охолов.

Пропонувалися також і інші теорії, наприклад теорія стаціонарного Всесвіту , яка, втім, втратила прихильників після відкриття реліктового випромінювання в середині 1960-их .

За підрахунками, якщо Великий вибух відбувся приблизно 14 млрд років тому, Всесвіт мав охолонути до температури близько трьох градусів Кельвіна . За допомогою радіотелескопів були зареєстровані радіошуми, які відповідають даній температурі, на всьому зоряному небі. Вони вважаються відлунням стану Всесвіту через деякий час після Великого вибуху, того часу, коли відбулося утворення нейтральних атомів.

# data[].attributes.attachment_link.title
Подорож у Всесвіт

# data[].attributes.attachment_link.description
Все́світ - весь матеріальний світ , різноманітний за формами, що їх набуває матерія та енергія , включаючи усі галактики , зорі , планети та інші космічні тіла . Всесвіт настільки великий, що його розміри важко уявити.

# data[].attributes.body
Речовини,  які згорають, забарвлюють   вогонь окремими своїми атомами,  що вивільняються  за високої  температури у різні кольори. Наприклад; білого забарвлення вогню надає алюміній, жовтого забарвлення дають солі натрію, оранжевим полум`ям горить деревина , червоний колір має полум`я при горінні кальцію, блакитне забарвлення дає природний газ , зелений колір має вогонь при наявності міді, фосфору.
Гаряча вода гасить вогонь швидше, ніж холодна.
Піменов Денис

# data[].attributes.body
Всі зірки мають однаковий склад. Народження зірки починається в хмарі холодного молекулярного водню, який починає гравітаційно стискатися. Матеріал збирається в кулю і продовжує стискатися під дією власної гравітації. Температура в центрі збільшується і розпочинається ядерний синтез. Вихідний газ був сформований ще під час Великого Вибуху і складається на 74% з водню і на 25% з гелію. З часом частина водню перетворюється в гелій. Ось чому наше Сонце складається з 70% водню і 29% гелію. Але спочатку зірки складаються з 3/4 водню і 1/4 гелію, з домішками інших мікроелементів.
Демченко Ангеліна 5-А

# data[].attributes.headline
Войтов Артем 5-а

# data[].attributes.subject
Войтов Артем 5-а

# data[].attributes.body
Сузір’я – це візерунок зірок, який видно із Землі. На небі є 88 сузір’їв.

# data[].attributes.body
Сонце - зоря,  що  є центром Сонячної системи. Як і всі зірки, Сонце не має твердої поверхні і являє собою гарячу плазму, сплетену магнітними полями. Маса Сонця приблизно в 333,000 разів більша за масу  Землі.  Об`єм Сонця настільки великий, що в ньому помістилося б 1,300,000 планет розміром з Землю. Відстань він Сонця до Землі - близько 149,6 млн кілометрів. Якби до сонця  можна було дістатися на автомобілі, то зі швидкістю 120 км\год  довелося б їхати більше 52 тисяч років
Сонячне випромінювання підтримує  життя на Землі  та визначає  клімат нашої планети.
Піменов Денис 5-Б

# data[].attributes.body
Всесвіт — весь матеріальний світ, різноманітний за формами, що їх приймає матерія та енергія, включаючи усі галактики, зорі, планети та інші космічні тіла. Всесвіт настільки великий, що його розміри важко уявити.
Правда Максим

# data[].attributes.headline
Войтов Артем 5а

# data[].attributes.subject
Войтов Артем 5а

# data[].attributes.body
Порівняння розмірів планет: Юпітер, Сатурн, Уран, Нептун, Земля, Венера, Марс і Меркурій.

# data[].attributes.attachment_link.title
порівняня планет

# data[].attributes.body
Гавриленко Ганна
Відстані у Всесвіті вимірюються часом, який потрібен світлу, щоб подолати цю відстань. Світло від найближчої до нас зорі досягає Землі за 4.2 роки. Отже, ця зоря знаходиться від нас на відстані 4.2 світлових років. Для порівняння показано, як довго йде світло від ближчих місць.

# data[].attributes.headline
Віктор Демченко. Астрономія   - одна з найстаріших наук, яка виникла з практичних потреб людства. За розташуванням зір і сузір'їв первісні землероби визначали настання пір року. Кочові племена орієнтувалися за Сонцем і зорями. Необхідність у літочисленні привела до створення календаря.            

# data[].attributes.subject
Віктор Демченко. Астрономія   - одна з найстаріших наук, яка виникла з практичних потреб людства. За розташуванням зір і сузір'їв первісні землероби визначали настання пір року. Кочові племена орієнтувалися за Сонцем і зорями. Необхідність у літочисленні привела до створення календаря.            

# data[].attributes.headline
Демченко Ангеліна 5 а

# data[].attributes.subject
Демченко Ангеліна 5 а

# data[].attributes.body
Зоряні системи - галактики

Тисячі яскравих і ледь помітних зір, що їх бачимо на небі неозброєним оком, мільйони і мільярди слабкших, доступних для спостережень лише в потужні телескопи, об’єднуються у велетенські зоряні системи - галактики.

Наша Галактика

На небі існують мільярди галактик, серед яких є і наша Галактика (з грец. Молочний Шлях), яку називають Молочний, або Чумацький, Шлях.

На нічному небі ми бачимо її найяскравішу частину як сріблясту смугу (мал. 76). Наша Галактика - це величезна зоряна система, у якій обертаються навколо центра 400 млрд зір.

Галактику часто зображують як зоряну систему у вигляді велетенського млинця, у якому зорі рухаються в одній площині. Насправді Галактика має сферичну форму з діаметром майже 300 000 світлових років, але більшість яскравих зір розміщується приблизно в одній площині, тому їх видно на небі як туманну світлу смугу. Зверніть увагу, що всі яскраві зорі (сузір’я Оріон, Лебідь, Ліра, Орел) розташовуються у смузі Молочного Шляху.

# data[].attributes.headline
Войтов Артем 5-а

# data[].attributes.subject
Войтов Артем 5-а

# data[].attributes.body
Зоряна система — це система, що складається з зорі чи групи зірок, і, можливо, планетних систем з менших тіл (як-от планети чи астероїди), об'єднаних гравітацією. Зокрема, Сонячна система — це зоряна система, що включає Сонце та інші тіла (в тому числ і Землю), що обертаються навколо нього.
До зоряних систем також належать подвійні і кратні зорі, кулясті і розсіяні скупчення, галактики тощо.

# data[].attributes.headline
Вікторія Кривенко

# data[].attributes.body
Вікторія Кривенко

# data[].attributes.headline
Правда Максим 5-б.             Як наука, астрономія практично позбавлена можливості проведення експериментів з об'єктами Всесвіту, що дещо компенсується можливістю спостерігати й досліджувати величезну кількість астрономічних явищ. Подібні спостереження дозволяють, наприклад, простежувати деякі закономірності властивостей, що виявляються об'єктами. Результати вивчення близьких об'єктів, які виявляють певні властивості (наприклад, змінні зорі) можна поширити на віддаленіші об'єкти з подібними властивостями: так, залежно від періоду пульсації цефеїд можна оцінювати їх світність та відстані до інших галактик. Галілео Галілей застосовував телескоп для спостереження небесних об'єктів і записував результати спостережень. Відтоді спостережна астрономія істотно розвинулася, удосконалювалася техніка створення телескопів.

# data[].attributes.subject
Правда Максим 5-б.             Як наука, астрономія практично позбавлена можливості проведення експериментів з об'єктами Всесвіту, що дещо компенсується можливістю спостерігати й досліджувати величезну кількість астрономічних явищ. Подібні спостереження дозволяють, наприклад, простежувати деякі закономірності властивостей, що виявляються об'єктами. Результати вивчення близьких об'єктів, які виявляють певні властивості (наприклад, змінні зорі) можна поширити на віддаленіші об'єкти з подібними властивостями: так, залежно від періоду пульсації цефеїд можна оцінювати їх світність та відстані до інших галактик. Галілео Галілей застосовував телескоп для спостереження небесних об'єктів і записував результати спостережень. Відтоді спостережна астрономія істотно розвинулася, удосконалювалася техніка створення телескопів.

# data[].attributes.headline
Чумацький Шлях

# data[].attributes.subject
Чумацький Шлях

# data[].attributes.body
Понад 100 років назад, астрономи вважали, що Чумацький Шлях це весь Всесвіт. В нашій галактиці близько 100 млрд зірок і приблизно в двічі більше планет. Чумацький Шлях є лише однією з мільярдів галактик у Всесвіті.
За легендою, колись чумаки їздили по сіль в Крим, а орієнтувались по нічному небу, так і з`явилась назва нашої галактики. В стародавньому Римі та Греції Чумацький Шлях називали молочною рікою, звідси найбільш популярна в світі назва - Молочний Шлях.
Чумацький Шлях постійно зростає внаслідок злиття з іншими меншими галактиками. В даний час Чумацький Шлях поглинає зірки з карликової галактики Стрілець.
Піменов Денис 5-Б

# data[].attributes.headline
Д.з Правда Максим

# data[].attributes.subject
Д.з Правда Максим

# data[].attributes.body
Астрономія має дуже давню історію. Існують записи про спостереження астрономічних явищ, які було зроблено ще 5 тисяч років тому. Найпершими засобами для спостережень були людські очі та найпростіші кутомірні інструменти, об'єктами - Сонце, Місяць, найяскравіші зорі та їхні скупчення, туманності, найближчі до Сонця планети (Меркурій, Венера, Марс, Юпітер і Сатурн) та іноді яскраві комети, а ще метеори й боліди.

# data[].attributes.body
2009 рік було оголошено ООН Міжнародним роком астрономії (IYA2009). Основний наголос робиться на підвищенні суспільної зацікавленості й розумінні астрономії. Це одна з небагатьох наук, де непрофесіонали все ще можуть відігравати активну роль. Аматорська астрономія зробила свій внесок у ряд важливих астрономічних відкриттів.
Демченко Віктор

# data[].attributes.headline
Способи спостережень в астрономії

# data[].attributes.subject
Способи спостережень в астрономії

# data[].attributes.body
Основою для збору інформації є спостереження. Навіть звичайний бінокль з можливістю восьмикратного збільшення дає шанс побачити незліченну кількість небесних тіл. Самий  цікавий об`єкт для споглядання в бінокль - це Місяць. Вже при невеликому збільшенні можна побачити деякі кратери. За допомогою телескопа можна вивчити всі особливості рельєфу земного супутника, побачити невидимі до цього моменту кільця Сатурна, віддалені галактики і туманності. В наш час астрономічні методи та інструменти використовуються для: прогнозування погоди, здійснення морської авіаційної навігації, встановлення точних дат історичних подій, картографічні зображення територій планети.
Піменов Денис

# data[].attributes.headline
Все́світ — весь матеріальний світ, різноманітний за формами, що їх набуває матерія й енергія, разом з усіма галактиками, зорями, планетами та іншими астрономічними об'єктами.

# data[].attributes.subject
Все́світ — весь матеріальний світ, різноманітний за формами, що їх набуває матерія й енергія, разом з усіма галактиками, зорями, планетами та іншими астрономічними об'єктами.

# data[].attributes.body
Коробейнiкова Арiна 5-А
Зоря́ або зі́рка — велетенське розжарене, самосвітне небесне тіло, у надрах якого ефективно відбуваються термоядерні реакції. Сонце — одна із зір, середня за своїми розмірами та світністю. Зорі нарівні з іншими небесними тілами вивчає наука астрономія

# data[].attributes.attachment_link.title
Космос вдома #8. Всесвіт

# data[].attributes.headline
Переглянь! Це цікаво!

# data[].attributes.subject
Переглянь! Це цікаво!

# data[].attributes.attachment_link.title
Внутрішня будова Землі.

# data[].attributes.attachment_link.description
Філософ Емпедокл (близько 490-430 рр. до н. е.) першим висунув припущення про те, що внутрішні частини Землі знаходяться в розплавленому стані. Доказом він вважав діючі вулкани і гарячі джерела. Емпед

# data[].attributes.headline
Войтов Артем 5-А клас

# data[].attributes.subject
Войтов Артем 5-А клас

# data[].attributes.body
Правда Максим. Перші припущення про форму Землі висловлювали ще древні греки (Піфагор). Наукові докази кулеподібності нашої  планети приведені в працях Арістотеля (384 322 р.р. до н.е.), який пояснював природу місячних затемнень тінню, яку відкидає на Місяць Земля. У ХVІІІ ст. англійський фізик І.Ньютон показав, що внаслідок сумісної  дії  сил гравітації  та відцентрових сил, що виникають при обертанні планети, вона повинна бути сплюснутою біля полюсів.
Тепер встановлено, що полярний радіус менший від екваторіального на 21,38 км (Rп =6356,78 км, Rе =6378,16 км). Така фігура Землі дістала назву  геоїд. Поверхня геоїда співпадає з поверхнею води у Світовому океані, подумки проведеною і під материками.
Площа земного геоїда складає біля 510 млн. км2, об'єм 1,083 млдр. км3.
Довжина кола земного меридіана 40008550 м, довжина екватора 40075700 м.
Середній діаметр Землі становить 12 750 км.
Обертається навколо Сонця зі швидкістю 29,765 км/с, або 108 000 км/год.
Вісь Землі має нахил 66°33’
Період обертання навколо осі — 23 години 56 хвилин 0,4 секунди.
У різних точках Землі швидкості обертання не однакові. Максимальна швидкість на екваторі — 464 м/с, на полюсах вона дорівнює нулю, а столиця України — Київ — обертається приблизно зі швидкістю 260 м/с. Цього руху ми не помічаємо тому, що разом із нами обертається все, що знаходиться на Землі.
Земля рухається і навколо Сонця по своїй орбіті зі швидкістю 29,7 км/с, здійснюючи повний оберт за 365 діб 5 годин 48 хвилин 48 секунд. Цей час ми називаємо зоряним роком. Проте підраховувати роки з такою кількістю неповних діб незручно. Тому календарним роком вважають рік, який має 365 діб. А з годин, хвилин та секунд, що залишилися, через чотири роки до лютого додають ще одну добу. Такий рік називають високосним. У ньому 366 днів. З цим рухом пов’язана зміна пір року.

# data[].attributes.headline
Демченко Ангеліна.

# data[].attributes.subject
Демченко Ангеліна.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Записник - наука, творчість і навчання українською

# data[].attributes.attachment_link.title
Хто і як вперше визначив розміри Земної кулі?

# data[].attributes.headline
22 квітня традиційно відзначають Міжнародний день Землі. Цей день став міжнародним святом у 1990-му році. До акції долучилися понад 120 країн, а більш ніж 40 країн об’єднали зусилля для збереження біологічного різноманіття.Саме у цей день 1970-го року 20 мільйонів американців вийшли на вулиці, в парки і аудиторії, протестуючи проти погіршення стану навколишнього середовища. 

# data[].attributes.subject
22 квітня традиційно відзначають Міжнародний день Землі. Цей день став міжнародним святом у 1990-му році. До акції долучилися понад 120 країн, а більш ніж 40 країн об’єднали зусилля для збереження біологічного різноманіття.Саме у цей день 1970-го року 20 мільйонів американців вийшли на вулиці, в парки і аудиторії, протестуючи проти погіршення стану навколишнього середовища. 

# data[].attributes.body
Гайворонська Настя

# data[].attributes.headline
Перші припущення про форму Землі висловлювали ще древні греки (Піфагор). Наукові докази кулеподібності нашої  планети приведені в працях Арістотеля (384 322 р.р. до н.е.), який пояснював природу місячних затемнень тінню, яку відкидає на Місяць Земля. У ХVІІІ ст. англійський фізик І.Ньютон показав, що внаслідок сумісної  дії  сил гравітації  та відцентрових сил, що виникають при обертанні планети, вона повинна бути сплюснутою біля полюсів.
    Тепер встановлено, що полярний радіус менший від екваторіального на 21,38 км (Rп =6356,78 км, Rе =6378,16 км). Така фігура Землі дістала назву  геоїд. Поверхня геоїда співпадає з поверхнею води у Світовому океані, подумки проведеною і під материками. 
     Площа земного геоїда складає біля 510 млн. км2, об'єм 1,083 млдр. км3.
    Довжина кола земного меридіана 40008550 м, довжина екватора 40075700 м.
    Середній діаметр Землі становить 12 750 км.
    Обертається навколо Сонця зі швидкістю 29,765 км/с, або 108 000 км/год.
    Вісь Землі має нахил 66°33’
    Період обертання навколо осі — 23 години 56 хвилин 0,4 секунди. 
    У різних точках Землі швидкості обертання не однакові. Максимальна швидкість на екваторі — 464 м/с, на полюсах вона дорівнює нулю, а столиця України — Київ — обертається приблизно зі швидкістю 260 м/с. Цього руху ми не помічаємо тому, що разом із нами обертається все, що знаходиться на Землі.
    Земля рухається і навколо Сонця по своїй орбіті зі швидкістю 29,7 км/с, здійснюючи повний оберт за 365 діб 5 годин 48 хвилин 48 секунд. Цей час ми називаємо зоряним роком. Проте підраховувати роки з такою кількістю неповних діб незручно. Тому календарним роком вважають рік, який має 365 діб. А з годин, хвилин та секунд, що залишилися, через чотири роки до лютого додають ще одну добу. Такий рік називають високосним. У ньому 366 днів. З цим рухом пов’язана зміна пір року. Правда Максим.

# data[].attributes.subject
Перші припущення про форму Землі висловлювали ще древні греки (Піфагор). Наукові докази кулеподібності нашої  планети приведені в працях Арістотеля (384 322 р.р. до н.е.), який пояснював природу місячних затемнень тінню, яку відкидає на Місяць Земля. У ХVІІІ ст. англійський фізик І.Ньютон показав, що внаслідок сумісної  дії  сил гравітації  та відцентрових сил, що виникають при обертанні планети, вона повинна бути сплюснутою біля полюсів.
    Тепер встановлено, що полярний радіус менший від екваторіального на 21,38 км (Rп =6356,78 км, Rе =6378,16 км). Така фігура Землі дістала назву  геоїд. Поверхня геоїда співпадає з поверхнею води у Світовому океані, подумки проведеною і під материками. 
     Площа земного геоїда складає біля 510 млн. км2, об'єм 1,083 млдр. км3.
    Довжина кола земного меридіана 40008550 м, довжина екватора 40075700 м.
    Середній діаметр Землі становить 12 750 км.
    Обертається навколо Сонця зі швидкістю 29,765 км/с, або 108 000 км/год.
    Вісь Землі має нахил 66°33’
    Період обертання навколо осі — 23 години 56 хвилин 0,4 секунди. 
    У різних точках Землі швидкості обертання не однакові. Максимальна швидкість на екваторі — 464 м/с, на полюсах вона дорівнює нулю, а столиця України — Київ — обертається приблизно зі швидкістю 260 м/с. Цього руху ми не помічаємо тому, що разом із нами обертається все, що знаходиться на Землі.
    Земля рухається і навколо Сонця по своїй орбіті зі швидкістю 29,7 км/с, здійснюючи повний оберт за 365 діб 5 годин 48 хвилин 48 секунд. Цей час ми називаємо зоряним роком. Проте підраховувати роки з такою кількістю неповних діб незручно. Тому календарним роком вважають рік, який має 365 діб. А з годин, хвилин та секунд, що залишилися, через чотири роки до лютого додають ще одну добу. Такий рік називають високосним. У ньому 366 днів. З цим рухом пов’язана зміна пір року. Правда Максим.

# data[].attributes.headline
Форма та розміри Землі

# data[].attributes.subject
Форма та розміри Землі

# data[].attributes.body
Поверхня Землі складається на 2/3 з води, решта це континенти, де і в воді і на суші розвивається життя.
Наша планета відіграє унікальну роль у Сонячній системі, адже Земля - єдина планета, на якій є життя! Розташувалася Земля вкрай вдалим  чином .Вона подорожує  по орбіті на відстані майже  150 млн кілометрів від Сонця, а це означає лише одне - на Землі досить тепло, щоб вода зберігалася в рідкому вигляді. .За умови жарких температур вода  просто випарується, а в холоді перетворювалася б у лід. Тільки на Землі присутня атмосфера, в якій може дихати людина і всі живі організми.
Піменов Денис

# data[].attributes.headline
Внутрiшня будова Землi

# data[].attributes.subject
Внутрiшня будова Землi

# data[].attributes.body
Земна кора (0,5% усієї нашої планети) — тверда шарувата оболонка Землі товщиною від 5 км під океанами до 70 км під гірськими масивами материків.
Мантія (66% загальної маси планети) – оболонка Землі, що розташована під земною корою та простягається приблизно до глибини 2900 км, тобто до ядра. Породи переважно у твердому стані при температурі понад 1300∘С, але у верхній частині мантії розташована астеносфера — в’язкий шар, де температура сягає таких значень, що тверда речовина починає плавитися.
Ядро (33,5% загальної маси планети) розташоване в центрі Землі. Розташовано ядро на глибині 2900-6371 км. Радіус ядра становить 3500 км. Його склад та особливості ще до кінця не визначені. Припускають, що зовнішнє ядро рідке, а внутрішнє складає тверду частину ядра. Температура в ядрі, ймовірно, сягає 5000∘С.

# data[].attributes.headline
Правда Максим 5-Б 

# data[].attributes.subject
Правда Максим 5-Б 

# data[].attributes.body
Перші припущення про форму Землі висловлювали ще древні греки (Піфагор). Наукові докази кулеподібності нашої  планети приведені в працях Арістотеля (384 322 р.р. до н.е.), який пояснював природу місячних затемнень тінню, яку відкидає на Місяць Земля. У ХVІІІ ст. англійський фізик І.Ньютон показав, що внаслідок сумісної  дії  сил гравітації  та відцентрових сил, що виникають при обертанні планети, вона повинна бути сплюснутою біля полюсів.
Тепер встановлено, що полярний радіус менший від екваторіального на 21,38 км (Rп =6356,78 км, Rе =6378,16 км). Така фігура Землі дістала назву  геоїд. Поверхня геоїда співпадає з поверхнею води у Світовому океані, подумки проведеною і під материками.
Площа земного геоїда складає біля 510 млн. км2, об'єм 1,083 млдр. км3.
Довжина кола земного меридіана 40008550 м, довжина екватора 40075700 м.
Середній діаметр Землі становить 12 750 км.
Обертається навколо Сонця зі швидкістю 29,765 км/с, або 108 000 км/год.
Вісь Землі має нахил 66°33’
Період обертання навколо осі — 23 години 56 хвилин 0,4 секунди.
У різних точках Землі швидкості обертання не однакові. Максимальна швидкість на екваторі — 464 м/с, на полюсах вона дорівнює нулю, а столиця України — Київ — обертається приблизно зі швидкістю 260 м/с. Цього руху ми не помічаємо тому, що разом із нами обертається все, що знаходиться на Землі.
Земля рухається і навколо Сонця по своїй орбіті зі швидкістю 29,7 км/с, здійснюючи повний оберт за 365 діб 5 годин 48 хвилин 48 секунд. Цей час ми називаємо зоряним роком. Проте підраховувати роки з такою кількістю неповних діб незручно. Тому календарним роком вважають рік, який має 365 діб. А з годин, хвилин та секунд, що залишилися, через чотири роки до лютого додають ще одну добу. Такий рік називають високосним. У ньому 366 днів. З цим рухом пов’язана зміна пір року.

# data[].attributes.attachment_link.title
Добовий і річний рух Землі. Навчальне відео. Природознавство четвертий клас. ЯДС

# data[].attributes.attachment_link.title
Чому на Землі існують пори року. Відео для дітей. Природознавство другий клас.

# data[].attributes.headline
Пора́ ро́ку<

# data[].attributes.body
Пора́ ро́ку, сезон (від фр. saison, від лат. satio — сівба, час сівби) — період у річному циклі розвитку природи. У помірному кліматі Північної Півкулі, у тім числі в Україні, розрізняють такі пори року: весна, літо, осінь, зима. Коробєйнікова Аріна 5-А

# data[].attributes.headline
Сонцестояння

# data[].attributes.subject
Сонцестояння

# data[].attributes.body
Щоденно о 12 годині дня Сонце піднімається над горизонтом, але під різним кутом.                       У Північній півкулі Сонце найвище буває над горизонтом 22 червня, от же й в Україні. Цей день називають днем літнього сонцестояння. Після 22 червня день поступово зменшується, а ніч збільшується.                             Так триває й 22 грудня. Цього дня у нас в Україні найдовша ніч і  найкоротший день. Цей день зимового сонцестояння. Після 22 грудня день поступово збільшується, а ніч зменшується. У Південній півкулі все навпаки.                        Демченко Віктор. 5-Б.

# data[].attributes.headline
Правда Максим 5-Б.

# data[].attributes.subject
Правда Максим 5-Б.

# data[].attributes.body
Земля обертається навколо своєї осі і навколо Сонця, тобто здійснює два види руху. Цього руху ми не помічаємо, оскільки обертаємося разом із планетою.
Вісь Землі — це уявна лінія, яка проходить через центр і полюси Землі, навколо якої вона обертається. На однаковій відстані від полюсів по поверхні Землі проходить екватор — уявна лінія, що ділить земну кулю на дві півкулі — Північну і Південну.
Земля обертається проти годинникової стрілки і здійснює повний оберт навколо своєї осі за 24 години (сонячну добу). При цьому Сонце освітлює тільки ту половину земної кулі, що повернута до нього. Цим пояснюється зміна дня і ночі. В різних точках Землі швидкості обертання не однакові. Максимальна швидкість на екваторі, а на полюсах дорівнює нулю. Столиця нашої Батьківщини — Київ обертається приблизно зі швидкістю 260 м/с навколо земної осі. Цього руху ми не помічаємо, тому що разом з нами обертається і вся Земля.
Земля рухається навколо Сонця по своїй орбіті, здійснюючи повний оборот приблизно за 365 діб 6 годин. Проте підрахувати роки з такою кількістю неповних діб незручно. Тому календарним роком вважають рік, який має 365 діб. А з годин, хвилин і секунд, що залишились, через 4 роки до лютого місяця додають ще одну добу. Такий рік називають високосним. У ньому 366 діб.
Під час руху Землі навколо Сонця через постійний кут нахилу осі Землі до площини її орбіти (66°33') Північна та Південна півкулі освітлюються нерівномірно. Найбільший кут падіння сонячних променів у Північний півкулі — в червні, в Південній — у грудні. З цим пов'язана зміна пір року на Землі.

# data[].attributes.body
Обертання Землі поступово сповільнюється. Це  уповільнення  відбувається майже непомітно, приблизно з 17 мілісекунд на сто років. Це впливає на довжину днів на Землі, але це відбувається так повільно,  що може пройти до 140 мільйонів років, перш ніж тривалість дня збільшиться до 25 годин
Піменов Денис

# data[].attributes.body
Кількість сонячного світла і тепла, яке надходить на земну поверхню, прямо пропорційно куту падіння променів. Сонячні промені можуть падати на Землю під кутом від 0 до 90 градусів. Кут попадання променів на землю різний, тому що наша планета має форму кулі. Чим він більше, тим світліше і тепліше.

Таким чином, якщо промінь йде під кутом 0 градусів, воно лише ковзає вздовж поверхні землі, не нагріваючи її. Такий кут падіння буває на Північному і Південному полюсах, за полярним колом. Під прямим кутом сонячні промені падають на екватор і на поверхню між Південним і Північним Тропіком. Якщо кут попадання сонячних променів на землю прямий, це говорить про те, що сонце в зеніті. Таким чином, кут падіння променів на поверхню землі і висота сонця над горизонтом рівні між собою. Залежать вони від географічної широти. Чим ближче до нульової широті, тим кут падіння променів ближче до 90 градусам, тим вище знаходиться сонце над горизонтом, тим тепліше і світліше.
Правда Максим

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про Зиму.                                             1. Не існує однакових сніжинок, але все сніжинки мають 6 сторін.                                       2. Боязнь снігу називається - хіонофобією.                                              3. В середньому, сніжинки падають зі швидкістю 5 км/год.                                                                   4. Одна заметіль здатна принести 39 млн тонн снігу.                      5. Взимку, багато тварин розробили різні методи виживання: міграція, сплячка, зберігання продуктів харчування.                         Демчено Віктор 5-Б. 

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про Зиму.                                             1. Не існує однакових сніжинок, але все сніжинки мають 6 сторін.                                       2. Боязнь снігу називається - хіонофобією.                                              3. В середньому, сніжинки падають зі швидкістю 5 км/год.                                                                   4. Одна заметіль здатна принести 39 млн тонн снігу.                      5. Взимку, багато тварин розробили різні методи виживання: міграція, сплячка, зберігання продуктів харчування.                         Демчено Віктор 5-Б. 

# data[].attributes.headline
Войтов Артем

# data[].attributes.subject
Войтов Артем

# data[].attributes.body
Сонячне  затемнення

# data[].attributes.headline
 Демченко Віктор 5-Б.

# data[].attributes.subject
 Демченко Віктор 5-Б.

# data[].attributes.body
1. За всю історію людства небесне світило відвідало лише 12 людей. При цьому всі вони були громадянами США. Першим був Ніл Армстронг в 1969 році, останнім поверхню місяця топтав Джин Сернан в 1972 році. З того часу Місяць відвідували лише безпілотні апарати.                2. На Місяці відсутня атмосфера, тому там цілободово чорне зоряне небо. Ще з нього, не залежно від часу доби, постійно добре видно Землю.                                                    3. Будь - яка людина на землі за допомогою телескопа може розглядати Місяць, його кратери і моря видно досить не погано.
4. Щод Ви орієнтувалися у відстані від Землі до Місяця, наведемо декілька прикладів. Щоб долетіти на літаку до Місяця, потрібно близько 20 днів, машиною при постійній швидкості в 90-100 кілометом на годину - до півроку.        5. Багато в чому, людство зобов'язане своїм існуванням Місяцю. Без нього наші дні були б коротшими, зливи - сильнішими, вітри - більш руйнівними.                                    6. Небесне світило постійно зменшується. А через мільйони (чи мільярди) років воно і зовсім зникне.

# data[].attributes.headline
Цікаві факти про способи зображення Землі.                                  

# data[].attributes.subject
Цікаві факти про способи зображення Землі.                                  

# data[].attributes.body
1. Учений Ератосфен проживав у 3 столітті до нашої ери в Древній Греції. Він написав книгу "Географія". Склав географічну карту населеної частини Землі.                            2. Птолемей проживав в Древній Греції у другому столітті до нашої ери. Він першим узагальнив і систематизував знання античних вчених про Землю та Всесвіт, яким протягом 14 століть користувалося багато вчених, мандрівників, купців. Його карта була дуже детальною, містила географічну сітку. На ній він зобразив три частини світу: Європу, Азію та Лівію (тоді так називали Африку), Атлантичний (Західний) океан, Середземне (Африканське) і Індійське море. Досить детально зобразив відомі на той час річки, озера і півострови Європи та Північної Африки. Перші карти створили Ератосфен та Птолемей.
3. Мартін Бехайм проживав у Німеччині в 15 столітті. Він створив перший глобус, який назвав "Земне яблуко". На ньому були зображені Європа, Азія і Афріка, які займали близько половини всієї поверхні Землі. Атлантичний та Тихий океани представлені як єдиний водний басейн, а на місці Індійського океану розташував Східний Індійський океан і Бурхливе Південне море, які розділені великим архіпелагом островів. За основу для створення свого глобуса він взяв карту Птолемея.

# data[].attributes.headline
Войтов Артем

# data[].attributes.subject
Войтов Артем

# data[].attributes.body
Способи зображення Землі
Карти і глобус