# data[].attributes.body
Provjeri svoje znanje u sljedećem edukativnom kvizu u sklopu provedbe projekta Zdravo!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join an activity with your class and find or create your own quizzes and flashcards.

# data[].attributes.headline
Jeste li spremni ugasiti posljednju cigaretu?

# data[].attributes.subject
Jeste li spremni ugasiti posljednju cigaretu?

# data[].attributes.headline
Koliko znaš o alkoholu i alkoholnim pićima?

# data[].attributes.subject
Koliko znaš o alkoholu i alkoholnim pićima?

# data[].attributes.body
Provjeri svoje znanje u ovom edukativnom kvizu Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo!

# data[].attributes.attachment_link.description
Join an activity with your class and find or create your own quizzes and flashcards.

# data[].attributes.headline
Važne činjenice o utjecaju droga na tvoje tijelo

# data[].attributes.subject
Važne činjenice o utjecaju droga na tvoje tijelo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Droga + tvoj mozak

Prijetnja tvom „kontrolnom centru"

Upoznaj svoj mozak! On predstavlja ono što jesi. On ti omogućuje da misliš, dišeš, pomičeš se, govoriš i osjećaš. On je samo 1,5 kilograma sive i bijele tvari unutar tvoje lubanje i čini tvoj osobni „kontrolni centar". Tvoj mozak šalje i prima kemijske i električne signale kao dio pažljivo namještenog komunikacijskog sustava koji se naziva centralni živčani sustav i koji kontrolira funkcije tvog tijela. Zlouporaba droga direktno utječe na to kako tvoj mozak funkcionira, što može voditi do ozbiljnih emocionalnih i fizičkih zdravstvenih problema.

Nisu sve droge iste, ali sve utječu na mozak i mogu imati ozbiljne posljedice.
Gubitak pamćenja
Zlouporaba marihuane može otežavati pamćenje onoga što si upravo rekao ili napravio. Isto tako, onemogućava izvršavanje kompleksnih zadataka zbog utjecaja na prefrontalni korteks i hipokampus - dijelove mozga odgovorne za mišljenje i pamćenje.

Gubitak kontrole

Marihuana i alkohol mogu utjecati na koordinaciju i umanjiti fizičke i vozačke sposobnosti zbog utjecaja na područja mozga kao što je mali mozak.

Strah i bijes

Zlouporaba kokaina, metamfetamina, steroida ili drugih stimulansa može uzrokovati anksioznost i agresivnost zbog utjecaja na mnoge dijelove mozga, uključujući i amigdalu koja kontrolira emocije i motivaciju.

Ovisnost

Zlouporaba droga može dovesti do ovisnosti koja se definira kao nesposobnost prestanka uzimanja droga kada osoba to želi i unatoč svim negativnim posljedicama za njeno zdravlje i život (kao što su problemi u školi, na poslu i kod kuće). Droge utječu na limbički sustav koji uključuje dio mozga zadužen za zadovoljstvo. Zbog droge se ljudi osjećaju dobro i zato je neki ljudi nastavljaju opetovano uzimati. Ali uslijed protoka vremena droge mijenjaju funkcioniranje mozga. Droge s vremenom pružaju sve manje zadovoljstva, a imaju utjecaj i na druga područja mozga zadužena za pamćenje, prosudbu, donošenje odluka, učenje i kontrolu ponašanja. Ove promjene mozga su odgovorne za pretvaranje namjernog ponašanja (probati drogu) u kompulzivno ponašanje (nemogućnost prestanka) koje je u osnovi ovisnosti.

Smrt

Zlouporaba lijekova protiv bolova na recept kao što su Vicodin ili OxyContin ili sedativa na recept kao Xanax ili Valium mogu usporiti disanje i srčanu frekvenciju putem utjecaja na moždano deblo, što može dovesti do kome ili smrti. Kada se uzimaju u kombinaciji s alkoholom povećava se rizik od navedenih posljedica.

„Kontrolni centar"

Ključna područja mozga i što kontroliraju:

1. Cerebralni korteks (uključujući i prefrontalni korteks): procesiranje informacija, mišljenje, govor, rješavanje problema, donošenje odluka, osjetila.

2. Mali mozak: motorna kontrola, koordinacija, držanje.

3. Limbički sustav (uključujući i ventralni striatum, amigdalu i hipokampus): emocije, učenje, zadovoljstvo.

4. Moždano deblo: osnovne životne funkcije poput disanja, broja otkucaja srca i spavanja.

Droga + tvoje tijelo

Droga može utjecati na tvoje tijelo iznutra i izvana - od tvojih zubi i kostiju do tvojih organa. Ljudsko tijelo je zapanjujuće, od mozga gdje milijuni veza po milisekundi omogućavaju da funkcioniraš, do srca koje pumpa 7570 litara krvi od tvoje glave do nožnih prstiju svaki dan. Tvoje tijelo ima i prilično dobar imunološki sustav koji prepoznaje i uništava milijune bioloških nametnika kako bi zaštitio tvoje zdravlje.

Održavanje zdravog tijela zahtijeva delikatnu ravnotežu između zdrave prehrane, odmora i vježbanja. Koliko god da je tvoje tijelo snažno i otporno, alkohol, duhan i druge droge imaju nevjerojatnu sposobnost dovesti do bolesti.

Loš zadah i više

Katran i nikotin iz duhana su ljepljive supstance koje se nakupljaju na tvojim zubima i jeziku što dovodi do lošeg zadaha, bolesti desni, žutila zubi i gubitka zubi. Cigarete i duhan za žvakanje također sadrže kemikalije koje mogu uzrokovati rak tj. povećavaju rizik od nastanka raka grla, usta i ždrijela.

Zbogom nosu

Šmrkanje kokaina može uništiti nosne kanale poput septuma - tvrdog tkiva koje razdvaja nos na nosnice. Ovo može dovesti do krvarenje iz nosa i oštećenja njuha.

Loš izgled

Korisnici metamfetamina često izjavljuju da se osjećaju kao da im insekti plaze ispod kože zbog čega se štipaju i time si stvaraju rane.

Poremećaj hormonalne ravnoteže

Anabolički androgeni steroidi su umjetne forme muškog spolnog hormona testosterona. Zlouporaba može utjecati na reproduktivni sustav uzrokujući smanjenje testisa, neplodnost, ćelavost i razvoj grudi kod muškaraca. Kod žena zlouporaba može dovesti do dlakavosti lica, ćelavosti, promjena u menstrualnom ciklusu i produbljivanja glasa.

Spremni za rak?

Pušenje cigareta i nikotin povezani su sa 90% svih slučajeva raka pluća. Pušenje cigareta povezano je s povećanim rizikom od respiratornih bolesti, uključujući bronhitis, kronični kašalj, astmu i emfizem.
Vruće i suho
Korisnici ecstasy-ja i metamfetamina riskiraju zatajenje bubrega kada se poveća njihova tjelesna temperatura i dehidriraju, što otežava protok krvi do bubrega.

Smanji me

Upotreba steroida može zaustaviti rast kostiju. Adolescenti koji koriste steroide možda nikada ne dosegnu svoju punu visinu.

Otrov

Pretjerana upotreba alkohola, čak i na nekoliko dana, može uzrokovati nakupljanje masnoća u jetri. Ovo stanje, koje se naziva „masna jetra", oštećuje sposobnost jetre da eliminira toksine, probavlja hranu i proizvodi za tijelo važne proteine.

Smrt

Snifanje kemikalija koje se koriste u kućanstvu kao što su otapala (butan, propan), aerosola (boja u spreju, lak za kosu) ili plinova može dovesti do brzih i nepravilnih otkucaja srca i do zatajenja srca u roku od nekoliko minuta. Ovo je poznato kao „iznenadna smrt zbog snifanja".

Dijelimo bol

Svake godine oko 46 000 nepušača koji su bili izloženi tuđem dimu cigareta umire zbog bolesti srca.

Droga + tvoj život

Droga ne utječe samo na tvoj mozak i tvoje tijelo, nego i na tvoj život. Iza svih statistika se nalaze mladi ljudi koji su mislili „To se meni neće dogoditi", ali se na žalost dogodilo. Zajedno s ovisnošću i drugim zdravstvenim problemima, korištenje droga može također imati stvarne i ozbiljne posljedice na druge dijelove tvog života. Sljedeće informacije su samo dijelić tog utjecaja.

Loše ocjene

Srednjoškolci koji koriste marihuanu imaju 1,5 do 2 puta veću šansu da prolaze s dobrim ili nižim uspjehom u usporedbi sa srednjoškolcima koji ne koriste marihuanu.
Slučajna smrt
Vozači u dobi od 16 do 20 godina imaju 17 puta veću šansu da umru u automobilskoj nesreći kada je uključen i alkohol.
Nasilno ponašanje
Adolescenti koji su u prošloj godini koristili droge imaju dva puta veće šanse za nasilno ponašanje u usporedbi s onima koji nisu koristili droge.

Rupe u sjećanju

Pijenje velikih količina alkohola u kratkom vremenskom razdoblju uzrokuje naglo povećanje količine alkohola u krvi. Ovo brzo oštećuje ravnotežu, motoričke sposobnosti i donošenje odluka i može dovesti i do rupa u sjećanju, tj. perioda vremena u kojima se osoba ne može sjetiti ključnih detalja o onome što se događa. Osoba riskira gubitak kontrole nad tim što se događa prije, tijekom ili poslije rupe u sjećanju i zbog toga se može naći u opasnim i neželjenim situacijama. Zbog načina na koji probavljaju alkohol žene su u većem riziku za rupe u sjećanju.

Razmisli o ovome:

U kakvim se neželjenim situacijama ljudi mogu naći ako popiju previše?

Koji je primjer posljedica opijanja koji se ne može ispraviti?

Zašto misliš da je gubitak kontrole uzrokovan opijanjem sličan tome da nekom drugom prepustiš kontrolu nad sobom?

Statistika

Kada bismo mogli predvidjeti budućnost kao s kristalnom kuglom uvijek bismo mogli donositi dobre odluke. U stvarnom životu, bez kristalne kugle, imamo statistiku koja nam pomaže u donošenju pametnih izbora. Valjana statistika izvodi se iz istraživanja koja mjere ponašanje grupe ljudi (uzorka) tijekom određenog vremenskog perioda. Sa statistikom možemo ustanoviti vjerojatnost da će nam se neki događaj dogoditi na temelju tuđih iskustava.

Valjana statistika je:

izdana od strane pouzdanog izvora koji prezentira podatke na znanstven, objektivan način;

prikupljena na velikom uzorku ljudi koji su nasumično odabrani i anonimni kako bi se osigurala točnost;

konzistentni tijekom vremena čime se dokazuje kvaliteta istraživanja.

Statistika prezentirana u ovom članku proizlazi iz zdravstvenih istraživanja koja pokazuju kako droge imaju negativan utjecaj. Razumijevanje kako valjana i pouzdana statistika može pomoći u donošenju važnih zaključaka i boljih odluka u našim životima.
Izvor: http://www.nimh.nih.gov Prevele: Martina Goluban, mag. psych. i Helena Gjurić, mag. psych.

# data[].attributes.attachment_link.description
Droga + tvoj mozak Prijetnja tvom „kontrolnom centru" Upoznaj svoj mozak! On predstavlja ono što jesi. On ti omogućuje da misliš, dišeš, pomičeš se, govoriš i osjećaš. On je samo 1,5 kilograma sive i bijele tvari unutar tvoje lubanje i čini tvoj osobni „kontrolni centar".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alkohol i igranje igara su odavno bile aktivnosti koje se vežu uz druženje i/ili slavlje. Uvriježeno je da se na slavljima kao što su vjenčanja, rođendani i sl. poslužuje i pije alkohol, a u prijateljskim i obiteljskim druženjima igraju razne društvene igre, koje su često kompetitivne (npr. Čovječe ne ljuti se, Monopoly i sl.). I alkohol i igre služe ljudima da im druženje i obilježavanje važnog događaja bude veselo i zanimljivo. Da im kontakt bude živ, uzbudljiv. Svi se možemo sjetiti bar jednog takvog događaja koji nam je ostao u lijepom sjećanju i kojeg rado prepričavamo.

S druge strane, neki ljudi razviju ovisnost o alkoholu i igrama na sreću (kockanju). Alkohol i kockanje im postaje navika bez koje ne mogu živjeti, oko koje se vrti čitava njihova svakodnevica te zanemaruju svoje svakodnevne poslove i druženja s obitelji i prijateljima. Može se reći da ono što inače jednima predstavlja dodatni poticaj za kontakt, druge stavlja u izolaciju.

Mladi ljudi često traže uzbudljive i zanimljive stvari, osobito u socijalnim interakcijama s vršnjacima. Budući da im je važno da budu prihvaćeni od određenih vršnjačkih skupina (a i da postanu neovisni i nađu vlastiti stav prema svijetu i životu) isprobavaju različite načine oblačenja, komuniciranja, slušaju različite vrste glazbe i sl, što je (koliko god, ponekad, roditelje izluđivalo) normalno u periodu adolescencije. Međutim, ponekad, mladi ljudi, kako bi se osjećali prihvaćenim od vršnjačke skupine, kako bi smanjili napetost, došli do zarade ili jednostavno, zbog uzbuđenja, piju alkohol i kockaju. Važno je napomenuti da je, u Hrvatskoj, zakonom zabranjeno prodavanje alkohola i omogućavanje kockanja maloljetnim osobama. Takav zakon itekako štiti mlade ljude. Naime, navedeni motivi pijenja alkohola i kockanja mladih ljudi stvaraju naviku pijenja/kockanja (npr. ako jednom popije alkohol i shvati da se osjetio/osjetila manje napetom u društvu vršnjaka ili ako jednom dobije novac pri klađenju - učinit će to opet). Navika relativno brzo postaje ovisnost, jer su potrebe zbog kojih mlada osoba pije alkohol/kocka brzo zadovoljene. Te navike, kada jednom postanu ovisnost, ostavljaju brojne posljedice na fizičko zdravlje mladih ljudi, oni počnu popuštati u školi (ili na poslu, fakultetu), nemirni su, agresivni, često je delinkventno ponašanje (tuče i/ili krađe, najčešće vezane uz kockanje), izoliraju se od drugih ljudi. Navika kockanja je često vezana uz pijenje alkohola, zbog iskrivljenih vjerovanja i praznovjerja vezanih uz kockanje, kao npr. "Kad popijem, opušten sam i veća mi je šansa da dobijem." ili "Uvijek ću dobiti kad popijem.". Tako se razvija ovisnost i o kocki i o alkoholu. Zato su ove zakonske granice važne.

Kad je u pitanju briga roditelja za mlade ljude, važno je da i roditelji postave jasne granice svojoj djeci u odnosu na kocku/alkohol i da pri tom budu dosljedni. Ovdje roditelji često znaju "držati predavanje" svojoj djeci o štetnosti alkohola/kocke, a na to mladi ljudi regiraju tako da ne slušaju, dosadno im je i zamara ih. Zato je važno da, ako ste roditelj mlade osobe koja počinje eksperimentirati sa alkoholom/kockom, osim postavljanja jasnih granica i ne "držanja predavanja", pokušate ostvariti kontakt sa svojim djetetom. I to tako da pokažete zanimanje za njegove interese i hobije, za glazbu koju sluša, grupe kojima pripada i sl. bez osuđivanja. Pri tom je važno da ne budete "policajac", da ne zahtijevate da vam sve i odmah kaže - vaše dijete samo odlučuje koliko će vam, što i kada reći. Tako gradite odnos poštovanja sa svojim djetetom, ostvarujete kontakt s njim. A upravo je kontakt ono što mladim ljudima (zapravo, svim ljudima) silno treba. Jer, kao što je jednom netko rekao - suprotnost ovisnosti nije trijezno stanje, nego ljudski kontakt.

Jelena Medak, prof. psih.

Psihološki centar TESA

(projekt Za odgovorno odrastanje mladih)

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkohol i igranje igara su odavno bile aktivnosti koje se vežu uz druženje i/ili slavlje. Uvriježeno je da se na slavljima kao što su vjenčanja, rođendani i sl. poslužuje i pije alkohol, a u prijateljskim i obiteljskim druženjima igraju razne društvene igre, koje su često kompetitivne (npr.

# data[].attributes.headline
Što pokazuju istraživanja u mladih u Hrvatskoj?

# data[].attributes.subject
Što pokazuju istraživanja u mladih u Hrvatskoj?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Autor: Ivana Adamić Tadić

Definirati ovisnost je teško, a još teže je nositi se s njom. Pričat ću o Marku, Marko je nedavno popustio u školi, ocjene su mu sve lošije, ne pojavljuje se na treninzima i prijatelji i obitelj primjećuju njegove česte promjene raspoloženja. Znaju da je povremeno eksperimentirao s drogama, ali sada ih je strah da se kod Marka javila ovisnost.

U ovom članku govoriti ću o zlouporabi psihoaktivnih tvari i o ovisnosti. Razlika između ta dva pojma je mala, ali postoji. Ovisnost započinje zlouporabom droge, ali zlouporaba ne mora značiti ovisnost o drogi. Ako je Sara nekoliko puta pušila marihuanu ili popila previše alkohola, ona je te tvari zlouporabila, ali ne mora biti ovisna iako je to put prema razvijanju ovisnosti.

Kad razmišljamo o sredstvima o kojima ljudi mogu postati ovisni obično prvo pomislimo na ilegalne droge, alkohol ili cigarete. Ljudi mogu biti ovisni o velikom broju različitih stvari i supstanci poput lijekova, ljepila ili kockanja, klađenja, igranja igrica i sl. Neke stvari lakše izazivaju ovisnost od drugih. Kod kokaina ili heroina jedna ili dvije zlouporabe mogu biti dovoljne da se izgubi kontrola.

Ako u adolescenciji koristiš supstance poput nikotina, alkohola ili drugih droga, štetu činiš svom mozgu čiji razvoj još nije završen. Dovodiš se u veći rizik od lošeg školskog uspjeha, povećanog rizika za nesreće, ubojstva, suicid i povećan rizik za razvoj fizičkih i psihičkih bolesti. Kad smo mladi, skloniji smo upuštati se u rizična ponašanja više nego odrasle osobe, ali što ranije osoba počne sa zlouporabom tvari koje mogu izazvati ovisnost povećava šansu, oštećujući svoj mozak koji se intenzivno razvija, da izgubi kontrolu nad tim ponašanjima i sklizne u ovisnost.

Devet od deset ljudi koji zloupotrebljavaju ili su ovisni o nikotinu, alkoholu ili nekoj drugoj drogi, počeli su prije 18. godine života

Adolescenti koji su počeli koristiti sredstva ovisnosti prije 15. godine života imaju sedam puta veću šansu da razviju problem nego oni koji su prvi puta eksperimentirali u 21. godini ili kasnije.

Svaka godina u kojoj odgodimo konzumaciju sredstava ovisnosti za vrijeme dok se mozak još razvija, smanjuje se rizik od zlouporabe ili razvijanja ovisnosti o takvim supstancama.

Spomenuli smo već kako su mladi osjetljivija skupina za eksperimentiranje i zlouporabu sredstava ovisnosti. Pozabavit ćemo se nekim od razloga koji oni navode kao uzrok takvim ponašanjima. Znatiželja i utjecaj vršnjaka često se mogu čuti kao razlog za početak eksperimentiranja. Tvoj mladi mozak se još razvija u različitim područjima, a neka od njih su i donošenje odluka i samokontrola. Jako je izražena želja za pripadanjem i prihvaćanjem od strane vršnjaka. Tako se sudjelovanje u aktivnostima koje uključuju uzimanje neke psihoaktivne supstance može činiti kao pripadanje grupi i prividni osjećaj zajedništva. Također, adolescencija nije lako životno razdoblje, puno je promjena i pritisaka iz okoline, novih uloga koje nam se nameću i često nerazumijevanja roditelja i drugih bliskih osoba. Uzimanje sredstava ovisnosti može se činiti kao bijeg iz neugodne realnosti, briga i problema. To je također samo privid jer problemi s kojima se mladi suočavaju na taj način ne nestaju nego samo postaju veći i gomilaju se.

Razlozi zbog kojih mlada osoba može posegnuti za drogom, alkoholom i cigaretama često su dublji od radoznalosti, želji za prihvačanjem od strane vršnjaka i zabavom. Mogu ležati u niskom samopoštovanju, depresiji, tjeskobi, problemima u obitelji i školi.

Što pokazuju istraživanja u mladih u Hrvatskoj

Svaki treći srednjoškolac svakodnevno puši

Do kraja srednje škole vjerojatno će svaki treći (a u nekim sredinama i svaki drugi) učenik probati marihuanu

Mladi koji su napustili školu rizičniji su za uzimanje sredstava ovisnosti

Prosječna dob prvog kontakta sa psihoaktivnim drogama je 15-17 godina

Među liječenim ovisnicima je od prvog uzimanja do intravenskog uzimanja u prosjeku prošlo 2-2,5 godine

Droge su dostupne u kafiću, u disku, na ulici, u školi, u parku...

Droga se prvi put proba zbog znatiželje, zbog želje da se "dobro osjeća", da se ne razlikuje od grupe, da se zaborave problemi...

Uzimanje jednog sredstva potiče i uzimanje nečeg drugog - među redovitim pušačima je nekoliko puta više konzumenata marihuane no među mladima koji ne puše ili puše samo povremeno

Mladi koji konzumiraju droge (uključujući alkohol) imaju i rizičnija seksualna ponašanja (ranije stupaju u seksualne odnose, imaju pod utjecajem droge češće slučajne i neplanirane seksualne odnose, manje koriste kondome, imaju nižu percepciju rizika, ne treba zanemariti da ponekad imaju seksualne odnose u zamjenu za drogu)

Preuzeto sa mrežnih stranica PLIVAzdravlje.

Još o stanju u Hrvatskoj možete naći podatke iz europskog istraživanja o pušenju, pijenju alkohola i uzimanja droge među učenicima koje se provodi svake četiri godine u zemljama Europe, uključujući i Hrvatsku.

Na početku smo spomenuli primjer Marka kod kojeg prijatelji primjećuju promjene raspoloženja, povlačenje od društva, pad u školskom uspjehu, izbjegavanju izvanškolskih aktivnosti u kojima je inače redovito i rado sudjelovao. Prijatelje i obitelj brine je li Marko izgubio kontrolu eksperimentirajući s nekim od sredstava ovisnosti. Ovdje ću nabrojati neke od simptoma koji mogu upućivati da netko zloupotrebljava sredstva ovisnosti ili je ovisan o njima. Neki od znakova mogu se i pojavljivati kod stanja poput depresije ili tjeskobe, o čemu sam pisala u prethodnim člancima. Mladi često navode kako su posezali za drogom zbog depresivnog raspoloženja i osjećaja beznađa, ali prava istina je da uzimanje droge i njen utjecaj na mozak u razvoju takve osjećaje samo pojačavaju i produbljuju.

Vidno je omamljen, vrti mu se, povraća ili se bizarno ponaša

Moguće je osjetiti miris dima, alkohola ili druge "kemijske" mirise na odjeći ili u dahu tvog prijatelja

Promijenio je društvo, ima nove prijatelje i izbjegava društvo u kojem se prije kretao

Slabije vodi brigu o svom izgledu, odjeći, frizuri, higijeni i sl.

Ima nagle promjene u raspoloženju, agresivne ispade i neobjašnjive reakcije

Primjećuju se promjene u ritmu hranjenja i spavanja, kao i iznenadne promjene na tjelesnoj težini (naglo gubljenje ili dobivanje težine)

Izgubio je interes za stvari koje su mu prije bile važne i u kojima je uživao

Ocjene su naglo pale, često izostaje s nastave neopravdano i ima problema s disciplinom u školi

Moguće je često izbivanje iz kuće ili bijeg od kuće

Prisutno je depresivno raspoloženje

Pokušaji suicida

Kako pomoći prijatelju koji vodi borbu s ovisnosti?

To može biti jako težak zadatak jer ljudi koji su izgubili kontrolu nad nekim sredstvom ovisnosti često negiraju da imaju problem. Možda ne žele promijeniti svoje ponašanje, boje se posljedica ili osjećaju sram. Možda se ispod ovisnosti krije neki problem s kojim se ne znaju boriti. Ne postoji brz i lak način za pomoć nekom tko se bori sa ovisnosti, ovisnik također sam mora željeti pomoć i biti motiviran da ju potraži. Na putu prema pomoći često stoji negiranje problema, ljutnja i izbjegavanje. Suzdrži se od pomaganja, nemoj mu posuđivati novce, preuzimati njegove obaveze, to ne znači da ga ne voliš, samo znači da mu nećeš pomagati u njegovoj ovisnosti. Pokaži mu da si tu uz njega, da nema mjesta sramu i da neće biti odbačen. Nemoj posramljivati ili izazivati grižnju savjesti. Ohrabruj ga da potraži stručnu pomoć, pričaj s njim o tome što mu se promijenilo u životu, kako sadašnje ponašanje utječe na njegovo fizičko i mentalno zdravlje, podsjećaj ga na zdrave životne navike, naravno bez posramljivanja i nametanja krivnje. Ostani pozitivan, nemoj na sebe preuzeti ulogu osobe koja će spašavati, razgovaraj sa stručnom osobom koja će ti dati korisne savjete što može pomoći tvom prijatelju, a i koje korake je potrebno poduzeti da bi se tvog prijatelja zaštitilo.

Za kraj ću podijeliti s vama nekoliko razmišljanja o ovisnosti, učenika iz srednje Grafičke škole u Zagrebu

„Npr. ovisnost o kockanju i klađenju? Zašto su pojedinci uvjereni da im kockanje može donijeti neki napredak u životu, neku drastičnu promjenu? To je također velika zabluda, ali ljudi često toga nisu svjesni ili možda ne žele biti svjesni jer se boje posljedica, tj. ne žele se suočiti s tim da su nemoćni i da su zapravo postali ovisnici. Moje mišljenje je da trebaju potražiti pomoć stručnjaka."

„Ne zavaravajmo se da ovi problemi nisu opasni, da je to samo igra, zabava, druženje i slično. To u stvari i jest igra, ali igra koja nije dobra i igra koja donosi opasnosti, tj. opasna igra. Ne pokušavajmo isprobavati razne stvari koje nisu dobre i za koje nismo sigurni kakve su jer se lako postaje ovisnikom. Dobro promislimo prije nego što riskiramo najvrjednije stvari u životu, a to su zdravlje, obitelj, prijatelji, ljubav, škola..."

„Alkohol, droga, pušenje, kockanje i druge ovisnosti višestruko su opasne po ljudski život. Zašto biti ovisnik? Kao da to donosi nešto dobro! Mislite da vam to može pomoći u životu, da budete sretniji, ispunjeniji...?? Jednostavno, varaju se svi oni koji misle da je to istina. Sama ovisnost i sredstva ovisnosti su jedna velika zabluda...".

„Istina je da opijanje, pušenje i ovisnost o opojnim sredstvima stvaraju mogućnosti oboljenja od raznih bolesti. Stoga smatram da nije nimalo hrabar čovjek koji svjesno uništava sebe i svoje zdravlje".

Izvori:
http://www.udruga-pragma.hr/mladi-i-ovisnosti/ https://kidshealth.org/en/teens/addictions.html https://www.centeronaddiction.org/addiction-prevention/teenage-addiction http://ordinacija.vecernji.hr/budi-sretan/sretno-dijete/mladi-i-ovisnosti-kako-reci-ne/

# data[].attributes.attachment_link.description
Definirati ovisnost je teško, a još teže je nositi se s njom. Pričat ću o Marku, Marko je nedavno popustio u školi, ocjene su mu sve lošije, ne pojavljuje se na treninzima i prijatelji i obitelj primjećuju njegove česte promjene raspoloženja. Znaju da je povremeno eksperimentirao s drogama, ali sada ih je strah da se kod Marka javila ovisnost.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Veliki broj djece i tinejdžera u današnje vrijeme ima mnogo više znanja o internetu i tehnologiji od svojih roditelja. Vješti su u korištenju brojnih aplikacija, društvenih mreža i općenito, imaju mogućnost upoznati i kontaktirati s velikim brojem drugih osoba. Ipak, koliko god mnogo znali o korištenju te iste tehnologije, često nisu svjesni negativnih utjecaja i posljedica koje mogu proizaći iz primjerice, dopisivanja s nepoznatim osobama. I dok djeca na upozorenja često kolutaju očima, roditeljima se čini da opasnosti vrebaju na svakom kutku, u sve većem broju, sve su raznolikije i sve se teže s njima boriti. Izgleda da se navedeno može primijeniti i na pitanje zlouporabe sredstava ovisnosti - ona su danas lako dostupna, postoje u bezbroj različitih oblika, a u obitelj mogu unijeti nevjerojatnu količinu stresa i negativnih događaja. Iako se ovisnost može razviti i o internetu, igricama, kockanju, u ovom će tekstu fokus biti na upotrebi psihoaktivnih supstanci. Prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, pojam psihoaktivnih droga opisuje ih kao supstance koje pri unošenju u organizam utječu na mentalne procese poput percepcije, svijesti, razmišljanja, raspoloženja ili emocija. Droge pripadaju široj kategoriji psihoaktivnih sredstava, koja uključuje i alkohol i nikotin (WHO). Dok su alkohol, nikotin i kofein legalne psihoaktivne supstance, postoje i one ilegalne (npr. hašiš, LSD, kokain, heroin, metamfetamin itd.). Procjenjuje se da čak 35 milijuna ljudi u svijetu pati od nekog od poremećaja koji je povezan s korištenjem droga, a prema podacima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo (Katalinić, Valentić, Štimac Grbić i Ištvanović, 2020) u Hrvatskoj je 2018. godine liječena 6761 osoba zbog zlouporabe psihoaktivnih droga. Upotrebom droge može se, ali ne mora nužno razviti ovisnost. Važno je ipak, kontinuirano, s djetetom raditi i učiti ga prevenciji i da nije u redu niti eksperimentirati s korištenjem droga. Sama ovisnost je stanje naviknutosti na neke od psihoaktivnih supstanci, ponašanja i/ili situacija, a razlikujemo psihičku i fizičku ovisnost (Šalamon, Sabljić i Radić, 2015). Psihička ovisnost uključuje ovisnost o osjećajima koje izaziva uzimanje supstance ili određeno ponašanje, a fizička ovisnost znači da se organizam osobe navikao na određenu supstancu koja se konzumira i da je supstanca postala nužna za funkcioniranje tijela. Kod ovisnika se dužim vremenom korištenja javlja i tolerancija, potreba za sve većom dozom supstance kako bi došlo do željenog učinka.
Vrste psihoaktivnih supstanci i njihovi učinci Alkohol
U Hrvatskoj, ali i Europi, najviše se zloupotrebljava alkohol, a NZJZ navodi kako je prosječna dob prve konzumacije alkohola 13,7 godina. Rana i/ili učestala konzumacija doprinosi povećanom riziku od eksperimentiranja s drugim psihoaktivnim sredstvima. Isto tako, adolescenti koji uzimaju sredstva ovisnosti češće se ponašaju delinkventno, agresivniji su i ranije se upuštaju u spolne odnose. Nažalost, znamo da maloljetnici često sami nabavljaju alkohol i cigarete, unatoč zabranama prodaje. Stoga je opet naglašena uloga prevencije i edukacije od ranog doba (Klarić, 2014). Alkoholizirano stanje ćete prepoznati po otežanom govoru, gubitku ravnoteže, zadahu po alkoholu, smanjenoj samokontroli, povraćanju itd.
Duhan
Prema podacima NZJZ "Dr.Andrija Štampar" (Šalamon i sur., 2015), duhan je druga najčešće konzumirana psihoaktivna supstanca, a prosječna dob prvog konzumiranja je 13,8 godina. Duhan izaziva psihičku ovisnost, a smatra se glavnim rizičnim čimbenikom za rak bronha, pluća, grkljana, ždrijela, usne šupljine, jednjaka, bubrega, mokraćnog mjehura i gušterače. Iznimno je visok i rizik za razvoj raznih bolesti srca i krvnih žila. Kao i kod alkohola, rano konzumiranje duhana povećava rizik za konzumaciju i razvoj ovisnosti o drugim psihoaktivnim tvarima. Konzumaciju ćete najprije prepoznati prema mirisu i zadahu po cigaretama, a s vremenom i po žutilu zubi, prstiju, noktiju.

Ostale psihoaktivne supstance možemo podijeliti u nekoliko kategorija s obzirom njihov utjecaj na središnji živčani sustav. Psihodepresori smanjuju aktivnost središnjeg živčanog sustava, smiruju i opuštaju, imaju uspavljujuće djelovanje (heroin, kodein, morfin, metadon...). Psihostimulatori pobuđuju mozak i povećavaju njegovu aktivnost (kokain, amfetamin...). Halucinogeni dovode do promjena u percepciji (iluzije, halucinacije), odnosno, iskrivljuju doživljaj stvarnosti i opažanja (LSD, meskalin, psilocibin...). Posljednja su kategorija droge miješanog djelovanja (kanaboidi marihuana i hašiš, PCP, ecstasy...) (Sakoman, 2002).
Marihuana i hašiš
Marihuana i hašiš dobivaju se od indijske konoplje, a u organizam se unose pušenjem. Razlika između marihuane i hašiša je u količini psihoaktivnog sastojka THC-a, kojeg marihuana sadrži 1-5%, a hašiš do 20%. Drugim riječima, djelovanje marihuane i hašiša je slično, ali hašiš djeluje nekoliko puta jače. Ove droge ne stvaraju fizičku ovisnost, ali kod mnogih predstavljaju prvi korak u razvoj buduće ovisnosti. Oko 80% ovisnika o heroinu u Hrvatskoj počelo je s drogom oko svoje 15. godine upravo marihuanom (Sakoman, 2002). Marihuana se primjenjuje i u medicinske svrhe, kao pomoćno sredstvo kod nekih teških bolesti. Međutim, konzumacija od strane mladeži donosi negativne posljedice - teškoće u pamćenju i učenju, koncentraciji, neodgovornost, napadaji panike i tjeskobe itd., a posljedice su tim gore što je osoba mlađa i što češće konzumira marihuanu. Znakovi da Vaše dijete puši marihuanu su (osim već navedenih) krvave oči, napadi smijeha, opuštenost, poremećen osjećaj za vrijeme, osoba može djelovati zatupljeno. Obratite pažnju i na miris drukčiji od duhanskog dima, sitne sjemenke i/ili lišće po džepovima, cigaretni papir.
Inhalanti
Mnogi mladi imaju iskustva i s inhalantima, odnosno snifanjem proizvoda poput ljepila, otapala, acetona... Radi se o inhaliranju sredstava koja su lako dostupna (ima ih gotovo svako kućanstvo). Brzo dolazi do stanja omamljenosti, zamućenog vida, nejasnog govora, nemira. Mogu se javiti i halucinacije, a uslijed učestalog uzimanja otapala dolazi do propadanja (atrofije) mozga.
Amfetamin (speed)
Ova je droga psihostimulator i stoga dovodi do znatnog povećanja energije, euforije, osoba ne osjeća glad ni umor te može izdržati duže vrijeme bez spavanja. Povisuje se krvni tlak i agresivnost. Droga se može šmrkati, progutati ili uzeti intravenozno, a dolazi u obliku praška bijele do smećkaste boje i u obliku tableta.
Kokain
Kokain je, kao i amfetamin, stimulator središnjeg živčanog sustava. Pojavljuje se u obliku bijelog praška, a s obzirom na njegovu visoku cijenu na tržištu, adolescenti ga nešto rjeđe koriste. Kokain se unosi šmrkanjem, intravenozno ili pušenjem. Korištenje dovodi do higha (visoko oduševljenje, osjećaj snage, pozitivno raspoloženje, ekstaza), međutim, slabljenjem djelovanja dolazi do lowa koji prate suprotni osjećaji (tjeskoba, depresija) pa je konzument visoko motiviran ponovno uzeti kokain. Ova droga izaziva snažnu psihičku ovisnost, a kod konzumenata (koji ušmrkavaju kokain) možete prepoznati i učestalo šmrcanje, crven nos ili krvarenje iz nosa.
LSD
LSD je halucinogena droga, što znači da njezinim unošenjem u organizam dolazi do poremećaja većine psihičkih funkcija, a osobito opažanja. Pod djelovanjem LSD-a osoba može imati halucinacije i iluzije, odnosno, vidjeti nešto što nije stvarno ili iskrivljeno doživljavati stvarnost. One mogu biti ugodne ( good trip) ili zastrašujuće ( bad trip). Osoba je dezorijentirana u vremenu i prostoru, uzbuđena i uznemirena, a normalna komunikacija nije moguća. Utjecaji LSD-a mogu se pojaviti i naknadno, nekoliko dana ili tjedana nakon konzumacije ( flashback). LSD se pojavljuje kao mali papirići natopljeni kiselinom, s raznim sličicama ili u obliku pilula ili kapsula.
Ecstasy
Tinejdžeri, srednjoškolci često se zanimaju za eksperimentiranje s drogama tipa ecstasy. Radi se o sintetskoj drogi, proizvedenoj u raznim laboratorijima, kod koje konzument zapravo nikada ne zna koji je stvarni sastav droge koju uzima. Pojavljuje se u obliku tableta s različitim ucrtanim znakovima. Osobe koje uzmu ecstasy pune su energije, razigranog raspoloženja, euforični, druželjubivi. Droga može stvoriti psihičku ovisnost. S dužim vremenom uzimanja dolazi do trajnih oštećenja neurona, a mnogi osjećaju trajne posljedice u vidu depresije, teškoća učenja, agresivnosti.
Heroin
Radi se o najtežoj drogi na našim prostorima koja izaziva snažnu psihičku i fizičku ovisnost. Pojavljuje se u obliku praha žute do tamnosmeđe boje. Heroin se najčešće unosi intravenozno, a može se i ušmrkavati i pušiti. Uzimanjem heroina osoba postaje izrazito smirena i opuštena, ravnodušna. Osoba ima slabu želju za bilo kakvom komunikacijom ili aktivnosti, a neposredno nakon uzimanja droge jako su pospani i glava im pada ("kljucaju"). S vremenom, ovisnici izgledaju bezosjećajno, pate od kroničnog zatvora. Dolazi do gubitka teka i tjelesne težine, impotencije. Povećan je rizik od zaraznih bolesti poput HIV-a i hepatitisa, a i rizik od predoziranja. Sumnju na korištenje heroina mogu pobuditi i zanemarivanje higijene, tragovi od uboda igli, nošenje dugih rukava u svako godišnje doba, kao i pronalaženje opreme (igle, šprice, žlice, vrpce, limunska kiselina...)
Potražite pomoć!
Droge imaju razorni utjecaj na tijelo, mozak i život adolescenta, ali i štetne posljedice za cijelu obitelj, posebno u slučaju razvoja ovisnosti. Zlouporaba droge može dovesti do teškoća pamćenja i učenja, gubitka kontrole nad svojim djelima, raznih poremećaja, gubitka prijatelja i obitelji, nasilnog ponašanja, kriminala, problema sa zakonom, ali i do smrti. U slučaju primjećivanja različitih problem, znakova i sumnje na drogu, nemojte drogu ostaviti kao posljednju opciju na koju ćete pomisliti. Potrebno se što prije javiti stručnjacima, kako bi se što prije počelo s dijagnostikom, kao i s terapijom ovisnosti. Pomoć možete potražiti kod liječnika obiteljske medicine, kao i u lokalnim ambulantama zavoda za javno zdravstvo gdje ćete dobiti znatno detaljnije upute. Za savjet se možete javiti na naš Telefon za psihološku pomoć (01 48 28 888) radnim danima od 10 do 22 sata ili u naše Internet savjetovalište (psiho.pomoc@tesa.hr).

Tajana Jančec, mag.psych.

Reference:

Katalinić, D., Valentić, M., Štimac Grbić, D. i Ištvanović, A. (2020). Izvješće o osobama liječenim zbog zlouporabe psihoaktivnih droga u Hrvatskoj u 2018.godini. Zagreb: Hrvatski zavod za javno zdravstvo.

Klarić, D. (2014). Prepoznaj i djeluj! Savjetnik za prevenciju ovisnosti i nasilja u djece i mladih. Zagreb: Školska knjiga.

Sakoman, S. (2002). Obitelj i prevencija ovisnosti. Zagreb: SysPrint.

Šalamon, S., Sabljić, L. i Radić, A. (2015). Svijet ovisnosti, vodič za roditelje (brošura). Zagreb: Nastavni zavod za javno zdravstvo „Dr. Andrija Štampar".

# data[].attributes.attachment_link.description
Veliki broj djece i tinejdžera u današnje vrijeme ima mnogo više znanja o internetu i tehnologiji od svojih roditelja. Vješti su u korištenju brojnih aplikacija, društvenih mreža i općenito, imaju mogućnost upoznati i kontaktirati s velikim brojem drugih osoba.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kada bi se organiziralo neko natjecanje droga za popularnost među mladima, svjetski prvak svakako bi bila marihuana. Mladi o njoj govore kao o dragom prijatelju koji je uvijek dobrodošao, koji im čini samo i jedino dobro. Potvrdu za ovo nalazimo u praksi, u svakodnevnim razgovorima s konzumentima. Gotovo svi naši mladi sugovornici smatraju da bi marihuanu trebalo legalizirati, jer je tako „svugdje u svijetu". Kad smo govorili o alkoholu, spominjali smo zablude koje značajno utječu na ponašanje mladih. Iskrivljene „činjenice" vezane za marihuanu još su brojnije i mnogim konzumentima služe kao argumenti u svakoj raspravi. Roditelji se ponekad osjećaju nemoćnima jer ne znaju kako odgovoriti na to.
Koristeći se višegodišnjim iskustvom u radu s mladima te uz pomoć znanstvenih činjenica, ovdje donosimo najčešće zablude koje mladi koriste kad brane „travu".

Zabluda br. 1 - Marihuana je prirodna i zato nije štetna

Mladi marihuanu uglavnom opisuju kao biljku koja je sasvim prirodna, koju hrane jedino sunce i kiša. U stvarnosti uopće nije tako. Proizvođači marihuane čine sve da svoj proizvod učine što jačim i adiktivnijim. Biljku tretiraju različitim kemikalijama poput PCP-a, formaldehida, kodeina, kokaina (NIDA). Pri prodaji, dileri ne nude popis sastojaka. Onaj tko kupuje neće dobiti garanciju o čistoći marihuane. Činjenica je da konzumenti marihuane zapravo nikad ne znaju što konzumiraju.

Zabluda br. 2 - Svi puše travu

Klijenti Centra za mentalno zdravlje i prevenciju ovisnosti koji su upućeni u tretman zbog marihuane jednoglasno tvrde: „travu puše svi, ja ne znam nikog tko to ne radi". Uvjerenje da „svi puše" proizlazi iz jednostavne činjenice da se pušači marihuane uglavnom druže jedni s drugima. Glavna poveznica za ovakva prijateljstva je upravo marihuana, „čist" i napušen nemaju što raditi zajedno, nemaju nikakvih sličnih interesa. Dakle, usprkos popularnosti marihuane, nije točno da ju puše svi.

Zabluda br. 3. - Marihuana ne može izazvati ovisnost

Pušači marihuane, osobito oni koji to čine često, tvrde kako marihuana ne može izazvati ovisnost. Oni se koriste poznatom izjavom: "mogu prestati kad hoću". Činjenica je da to nije točno, jer se mnogi od njih itekako muče da uspostave kakvu - takvu apstinenciju. Iskustva Centra za mentalno zdravlje i prevenciju ovisnosti ukazuju na veliku ovisničku snagu marihuane. Konzumenti tek nakon duljeg tretmana priznaju da imaju poteškoća s uspostavom apstinencije. Marihuana može i hoće izazvati ovisnost kod osoba koje ju redovito konzumiraju. Što ranije počne konzumiranje, to je veća vjerojatnost da će doći do ovisnosti. Povećanje količine da bi se postigao isti učinak i apstinencijski sindrom prisutan je kod redovitih pušača marihuane, jednako kao i kod konzumenata drugih droga (NIDA).

Zabluda br. 4. - Marihuana liječi rak i druge teške ovisnosti
„Od mog frenda ujak ima na poslu jednog čovjeka koji se izliječio od raka samo travom."
Slične izjave često se mogu čuti od djece i mladih koji olako uzimaju kao istinu ono što čuju od vršnjaka, pronađu na internetskim stranicama sumnjive vrijednosti i sl. Marihuanu rado prikazuju kao čudotvoran lijek za sve bolesti. Marihuana i njeni sastojci predmet su mnogih medicinskih istraživanja. Ono što je do sada poznato jest sljedeće: kanabinoidi se koriste kao sastojak oralnih sredstava za smanjenje mučnine kod kemoterapije karcinoma. Ekstrakti marihuane pomažu kod boli i spazama kod oboljenja kao što je multipla skleroza, a dokazano je da potiču apetit kod osoba oboljelih od AIDS-a (NIDA).

Marihuana kod zdravih osoba nema opravdane primjene.

Zabluda br. 5 - Marihuana ne utječe na školski uspjeh
„To što ja imam loše ocjene, nema veze s travom".
U praksi se vrlo rijetko mogu susresti osobe koje redovito konzumiraju marihuanu i uspješne su u školi. Razlog je vrlo jednostavan: marihuana ima izrazito negativan utjecaj na pažnju, koncentraciju, pamćenje, učenje... Posljedično, netko tko svakodnevni puši marihuanu može funkcionirati na intelektualno nižoj razini. U konačnici to znači da mladi koji redovito puše marihuanu postižu slabiji školski uspjeh, rjeđe studiraju i tako smanjuju vlastite šanse da žive ispunjeniji život (NIDA).

Zabluda br. 6 - Marihuana pomaže mentalnom zdravlju
„Od marihuane se osjećam bolje, ne trebaju mi nikakvi lijekovi, bolje spavam..."
Ovom uvjerenju valja pristupiti vrlo pažljivo.

Poznato je da neke osobe dožive simptome psihoze nakon pušenja marihuane. Iako su zastrašujući, ovakvi simptomi obično nestanu nakon što se prekine konzumacija. Međutim, kod osoba koje inače imaju psihotične poremećaje, marihuana će ih još pogoršati (ADAI). Prema nekim istraživanjima, konzumiranje marihuane u adolescenciji povećava rizik od javljanja simptoma psihoze u odrasloj dobi (Arseneault i sur., 2002; Parakh i Basu, 2013). Važno je sljedeće: osobe koje u obitelji imaju slučajeve psihičkih bolesti trebale bi se suzdržati od konzumiranja marihuane.

Povezanost marihuane i depresije i anksioznosti je pomalo neobična: marihuanu se često konzumira s ciljem smanjenja simptoma. Može izgledati da marihuana olakšava tjeskobu i depresivnost. Međutim, pokazalo se da konzumenti marihuane imaju značajno izraženije simptome ova dva poremećaja od onih koji ju ne konzumiraju. Osobe koje konzumiraju marihuanu i alkohol u još su većem riziku (Pacek i sur., 2013). Studije su pokazale da je intenzivno pušenje marihuane u adolescenciji prediktor razvoja depresije i anksioznosti u odrasloj dobi (Patton i sur., 2002).

Zabluda br. 7 - Marihuana je svugdje u svijetu legalizirana, samo u Hrvatskoj nije

Uvjerenje da je marihuana u „bijelom svijetu" sasvim legalna mladi rado iznose kao provjerenu istinu. Pri tome, naravno, najprije spominju Nizozemsku. Međutim, ni to nije točno. Brkajući pojmove „legalizacija" i „dekriminalizacija", vjeruju da se u stranim zemljama marihuanu može kupovati i prodavati kako tko želi. Ni u najspominjanijoj Nizozemskoj to nije slučaj. Dekriminalizirana je uporaba za vlastite potrebe. Sve što prelazi tu definiciju podliježe zakonskim sankcijama.

Spomenuli smo neke najčešće zablude mladih vezane za marihuanu, nadajući se da će pomoći roditeljima koji se nađu u raspravi sa svojom djecom, „braniteljima" marihuane.

S obzirom da je marihuana već dugo prisutna kod nas, valja napomenuti još nešto: u našem Centru ponekad u tretman ulaze djeca čiji su roditelji bili (ili su još uvijek) pušači marihuane. Njihov pozitivan stav prema konzumiranju značajno utječe na djecu i dodatno otežava tretman i uspostavu apstinencije. Nađe se i poneki roditelj koji svom djetetu sam nabavlja marihuanu što predstavlja nove izazove u radu s mladima.

U sljedećem tjednu još će biti govora o marihuani, odnosno jednom njenom važnom sastojku cannabidiolu (CBD), a spomenut ćemo i sintetičke kanabinoide.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kada bi se organiziralo neko natjecanje droga za popularnost među mladima, svjetski prvak svakako bi bila marihuana. Mladi o njoj govore kao o dragom prijatelju koji je uvijek dobrodošao, koji im čini samo i jedino dobro. Potvrdu za ovo nalazimo u praksi, u svakodnevnim razgovorima s konzumentima.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alkohol i igranje igara su odavno bile aktivnosti koje se vežu uz druženje i/ili slavlje. Uvriježeno je da se na slavljima kao što su vjenčanja, rođendani i sl. poslužuje i pije alkohol, a u prijateljskim i obiteljskim druženjima igraju razne društvene igre, koje su često kompetitivne (npr. Čovječe ne ljuti se, Monopoly i sl.). I alkohol i igre služe ljudima da im druženje i obilježavanje važnog događaja bude veselo i zanimljivo. Da im kontakt bude živ, uzbudljiv. Svi se možemo sjetiti bar jednog takvog događaja koji nam je ostao u lijepom sjećanju i kojeg rado prepričavamo.

S druge strane, neki ljudi razviju ovisnost o alkoholu i igrama na sreću (kockanju). Alkohol i kockanje im postaje navika bez koje ne mogu živjeti, oko koje se vrti čitava njihova svakodnevica te zanemaruju svoje svakodnevne poslove i druženja s obitelji i prijateljima. Može se reći da ono što inače jednima predstavlja dodatni poticaj za kontakt, druge stavlja u izolaciju.

Mladi ljudi često traže uzbudljive i zanimljive stvari, osobito u socijalnim interakcijama s vršnjacima. Budući da im je važno da budu prihvaćeni od određenih vršnjačkih skupina (a i da postanu neovisni i nađu vlastiti stav prema svijetu i životu) isprobavaju različite načine oblačenja, komuniciranja, slušaju različite vrste glazbe i sl, što je (koliko god, ponekad, roditelje izluđivalo) normalno u periodu adolescencije. Međutim, ponekad, mladi ljudi, kako bi se osjećali prihvaćenim od vršnjačke skupine, kako bi smanjili napetost, došli do zarade ili jednostavno, zbog uzbuđenja, piju alkohol i kockaju. Važno je napomenuti da je, u Hrvatskoj, zakonom zabranjeno prodavanje alkohola i omogućavanje kockanja maloljetnim osobama. Takav zakon itekako štiti mlade ljude. Naime, navedeni motivi pijenja alkohola i kockanja mladih ljudi stvaraju naviku pijenja/kockanja (npr. ako jednom popije alkohol i shvati da se osjetio/osjetila manje napetom u društvu vršnjaka ili ako jednom dobije novac pri klađenju - učinit će to opet). Navika relativno brzo postaje ovisnost, jer su potrebe zbog kojih mlada osoba pije alkohol/kocka brzo zadovoljene. Te navike, kada jednom postanu ovisnost, ostavljaju brojne posljedice na fizičko zdravlje mladih ljudi, oni počnu popuštati u školi (ili na poslu, fakultetu), nemirni su, agresivni, često je delinkventno ponašanje (tuče i/ili krađe, najčešće vezane uz kockanje), izoliraju se od drugih ljudi. Navika kockanja je često vezana uz pijenje alkohola, zbog iskrivljenih vjerovanja i praznovjerja vezanih uz kockanje, kao npr. "Kad popijem, opušten sam i veća mi je šansa da dobijem." ili "Uvijek ću dobiti kad popijem.". Tako se razvija ovisnost i o kocki i o alkoholu. Zato su ove zakonske granice važne.

Kad je u pitanju briga roditelja za mlade ljude, važno je da i roditelji postave jasne granice svojoj djeci u odnosu na kocku/alkohol i da pri tom budu dosljedni. Ovdje roditelji često znaju "držati predavanje" svojoj djeci o štetnosti alkohola/kocke, a na to mladi ljudi regiraju tako da ne slušaju, dosadno im je i zamara ih. Zato je važno da, ako ste roditelj mlade osobe koja počinje eksperimentirati sa alkoholom/kockom, osim postavljanja jasnih granica i ne "držanja predavanja", pokušate ostvariti kontakt sa svojim djetetom. I to tako da pokažete zanimanje za njegove interese i hobije, za glazbu koju sluša, grupe kojima pripada i sl. bez osuđivanja. Pri tom je važno da ne budete "policajac", da ne zahtijevate da vam sve i odmah kaže - vaše dijete samo odlučuje koliko će vam, što i kada reći. Tako gradite odnos poštovanja sa svojim djetetom, ostvarujete kontakt s njim. A upravo je kontakt ono što mladim ljudima (zapravo, svim ljudima) silno treba. Jer, kao što je jednom netko rekao - suprotnost ovisnosti nije trijezno stanje, nego ljudski kontakt.

Jelena Medak, prof. psih.

Psihološki centar TESA

(projekt Za odgovorno odrastanje mladih)

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkohol i igranje igara su odavno bile aktivnosti koje se vežu uz druženje i/ili slavlje. Uvriježeno je da se na slavljima kao što su vjenčanja, rođendani i sl. poslužuje i pije alkohol, a u prijateljskim i obiteljskim druženjima igraju razne društvene igre, koje su često kompetitivne (npr.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dragi roditelji,

pred nama je još jedan Mjesec borbe protiv ovisnosti, koji se obilježava od 15. studenog do 15. prosinca. Ovom prilikom želimo vas podsjetiti na razloge zbog kojih mladi počinju uzimati sredstva ovisnosti te koji su to zaštitni čimbenici.

Razlozi za iskušavanja sredstava ovisnosti

Dobro je da roditelji i odgajatelji znaju kako postoji deset najčešćih razloga za iskušavanje sredstava ovisnosti, kao i to da nikada nije samo jedan razlog već su najčešće u pitanju dva do tri razloga zbog kojih mlada osoba počne s eksperimentiranjem.

Također je potrebno naglasiti kako je važno da poznavajući svoju djecu roditelji prepoznaju da li je dijete rizično te kako iz života svoje djece ukloniti tu rizičnost ili umanjiti/odgoditi njihov utjecaj. Posljedice konzumacije psihoaktivnih supstanci mnogo su veće na adolescentnom mozgu koji je u razvoju.

Samopotvrđivanje

Najčešći je razlog iskušavanja sredstava ovisnosti osobito kod mladića. Preporuka za roditelje: pokažite kako se dijete može samopotvrđivati kroz pozitivna (poželjna) ponašanja, a ne da to bude prva cigareta, prva čaša alkohola, prva krađa, bježanje s nastave ili neko drugo neprihvatljivo i rizično ponašanje.

Pritisak i utjecaj vršnjaka

Prvi eksperimenti počinju u životnoj dobi kada je utjecaj vršnjaka izuzetno jak, a to je od 5. razreda osnovne škole pa sve do 16. ili 17. godine života. U ovom razdoblju mladi žele biti što sličniji jedni drugima; nose istu frizuru, slušaju istu glazbu, imaju svoj „jezik" sporazumijevanja. To je razdoblje kada se potiskuje različitost i da bi bili članom neke grupe do koje im je stalo, slijedit će sve što grupa nudi. Vrlo je važno da roditelji budu upoznati s tom životnom fazom te da sebe i dijete pripreme za ovo razdoblje - gradeći njihov identitet, koji je jedinstven, i dalje njegujući jedinstvenost.

Istraživanje provedeno među ovisnicima koji se liječe pokazalo je kako je pritisak vršnjaka na prvom mjestu među razlozima za iskušavanje sredstava ovisnosti. Kada se radi o djevojkama, one počinju uzimati sredstva ovisnosti gotovo uvijek preko partnera koji im se sviđa ili se zaljube u njega, a on sam već nešto uzima ili se bavi preprodajom. Stoga je važno pratiti druženje djece i uvijek znati tko su im prijatelji i zašto su baš dijelom tog društva ili im je ta osoba prijatelj.
Kako održati prijateljstvo. Kako jačati i afirmirati svoje „ja".
Žele uživati u životu - zabavljati se

Dio mladih želi uživati u životu samo uz konzumaciju sredstava ovisnosti, jer su takvu poruku dobili ili dobivaju putem medija, a naravno značajnu ulogu imaju i roditelji svojim ponašanjem. Ako djeca gledaju kako se sve važne događaje slavi uz konzumaciju nečega i djeca će se tako ponašati, ali će promijeniti sredstvo. Dakle, ako roditelji konzumiraju alkohol, djeca će češće početi uzimati marihuanu ili nešto drugo.

Pokažite djetetu vlastitim primjerom kako se može zabavljati i bez uzimanja sredstava ovisnosti.

Iz dosade

Dosada je sve zastupljenija kao razlog početnog uzimanja opojnih sredstava, jer su mladi sve pasivniji u svom procesu odrastanja. Stalno im se „nude" gotova rješenja, ne razvija se kreativno i kritičko mišljenje, roditelji često odlučuju, rješavaju životne situacije i probleme umjesto mladih, a ne potiču ih na samostalnost.
Potaknite dijete na kreativnost, samostalnost i zdravu dinamičnost.
Osjećaj inferiornosti i niskog samopoštovanja

Ovaj razlog najčešći je kod djevojčica/djevojaka, a vezan je uz fizički izgled kojim su u toj dobi nezadovoljne. I zbog toga procjenjuju da im vršnjaci koji su „loši" odgovaraju jer i sebe smatraju lošima tj. neatraktivnim za suprotan spol. Također, ovdje se često radi i o zlostavljanju u ranijoj dobi, najčešće seksualnom ili emocionalnom. Kod dječaka je osjećaj niskog samopoštovanja često vezan uz probleme u obitelji („Ako je moja obitelj loša (disfunkcionalna), onda sam i ja loš.") pa traže tj. uključuju se u grupe vršnjaka koji su već obilježeni kao loši.
Uvjerite ih da su vrijedni.
Životni problemi

S obzirom na životnu dob, problemi koji muče mlade odnose se na probleme u obitelji, probleme u školi, u odnosu na vršnjake i probleme koje imaju sami sa sobom. Istraživanje provedeno u osnovnim i srednjim školama u Hrvatskoj pokazalo je sljedeće:

problemi vezani uz roditelje - pomanjkanje razgovora, osjećaj zapostavljenosti, nerazumijevanje dijeteta, međusobno nerazumijevanje roditelja;

problemi vezani uz školu - strah od ispitivanja, preopterećenost školom, odnos s profesorima, školski uspjeh/neuspjeh;

problemi vezani uz vršnjake/društvo - ne znaju kako bi se postavili prema vršnjacima osobito onim koji im nude sredstva ovisnosti ili ih potiču na uzimanje, različito stajalište u svezi s ponašanjem, osjećaj manje vrijednosti, usamljenost, osjećaj nesigurnosti u društvu;

probleme koje imaju sami sa sobom - nezadovoljstvo svojim osobinama i fizičkim izgledom, stalna zabrinutost i osjećaj osobne neuspješnosti.

Neuroticizam i depresija

Roditeljima je potrebno objasniti kako je jako važno na vrijeme uočiti i dijagnosticirati ova stanja i omogućiti adekvatnu terapiju. Mladi s psihičkim poteškoćama počinju uzimati sredstva ovisnosti u svrhu „samoliječenja".
Motivirajte ih za liječenje.
Pesimizam - život nema smisla

Dio mladih pod utjecajem odraslih, u prvom redu roditelja, stvara pesimistički stav prema životu, („nemaš perspektive, nema posla, ne možeš upisati fakultet itd."). Stalnim ponavljanjem takvih rečenica djecu se demotivira za izvršavanje svakodnevnih zadaća, npr. škola, pisanje zadaće ili da budu dobri, jer u svojoj glavi zaključe kako se nema smisla truditi, tj. ulagati vlastiti napor da bi nešto postigli, odnosno došli do rezultata.
Pomozite im „oblikovati" filozofiju koja nije tako pesimistična.
Neznanje

Ovaj razlog je sve manje zastupljen kod nas jer od 1998. godine, a u okviru školskog preventivnog programa, profesori i nastavnici djeci tumače o sredstvima ovisnosti u nastavnom programu. Češći problem je loših informacija ili nedostatnih informacija o posljedicama koje nastaju zbog konzumiranja pojedinih sredstava ovisnosti.
Recite im istinu o sredstvima ovisnosti. Poučite ih razlikovanju uporabe od zlouporabe.
Dio modnog trenda

Putem medija mladima se pružaju sadržaji o sredstvima ovisnosti radi čega, pa čak i roditelji, smatraju kako je takav trend opće prihvaćen u svijetu, a i kod nas („To je nešto što svi rade i ako to ne radiš nisi u trendu, u modi. Konzumiranje sredstava ovisnosti neizostavan je sadržaj u procesu odrastanja."). Biti u trendu je u redu, ali je pitanje izbora u kojem ćemo trendu biti. U odnosu na ukupan broj mladih, ipak je najmanje onih koji ovako razmišljaju, ali problemi koje stvaraju u društvu ostavljaju dojam kako „svi" nešto uzimaju.

Cilj primarne prevencije je potaknuti mlade na poželjna ponašanja iz ljubavi i poštovanja prema - sebi, nekomu ili nečemu, a ne zbog straha od nekoga ili nečega.
Autorica članka: Marija Cahunek - Žunec, prof., obiteljski, bračni i partnerski terapeut
Služba za mentalno zdravlje i prevenciju ovisnosti

# data[].attributes.attachment_link.title
Povodom obilježavanja Mjeseca borbe protiv ovisnosti, 15. studenog do 15. prosinca: savjeti roditeljima

# data[].attributes.attachment_link.description
Dragi roditelji, pred nama je još jedan Mjesec borbe protiv ovisnosti, koji se obilježava od 15. studenog do 15. prosinca. Ovom prilikom želimo vas podsjetiti na razloge zbog kojih mladi počinju uzimati sredstva ovisnosti te koji su to zaštitni čimbenici.

# data[].attributes.body
Anonimna i besplatna analiza

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sumnjate? Provjerite na vrijeme!

Anonimna i besplatna analiza

Nastavni zavod za javno zdravstvo "Dr. Andrija Štampar" u suradnji s Gradom Zagrebom i Uredom za suzbijanje zlouporabe droga Vlade RH provodi projekt protiv zlouporabe droga te omogućuje anonimnu i besplatnu analizu opojnih sredstava.

Roditelji u Zavod mogu dostaviti sumnjive tvari koje pronađu u svojemu domu i provjeriti je li riječ o zabranjenim supstancijama. Prilikom predaje uzorka dobit će svoju lozinku, a po završetku analize na našim internetskim stranicama moći će provjeriti je li uzorak sadržavao drogu.
Uzorci se zaprimaju ponedjeljkom, srijedom i petkom od 10,00 do 12,00 sati na Prijemnom šalteru Odjela za zdravstvenu ispravnost i kvalitetu voda, II zgrada, I kat, Mirogojska 16.
U slučaju pozitivnog rezultata roditelji se mogu obratiti Službi za mentalno zdravlje i prevenciju ovisnosti/Odjel za prevenciju ovisnosti Zavoda telefonom na broj 01 38 30 066.

Radno vrijeme Odjela je ponedjeljkom, srijedom i petkom od 8,00 do 16,00 sati, a utorkom i četvrtkom od 12,00 do 20,00 sati. U Odjel se može doći bez uputnice, uz prethodnu telefonsku najavu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Anonimna i besplatna analiza opojnih sredstava

# data[].attributes.attachment_link.description
Anonimna i besplatna analiza Nastavni zavod za javno zdravstvo "Dr. Andrija Štampar" u suradnji s Gradom Zagrebom i Uredom za suzbijanje zlouporabe droga Vlade RH provodi projekt protiv zlouporabe droga te omogućuje anonimnu i besplatnu analizu opojnih sredstava. Roditelji u Zavod mogu dostaviti sumnjive tvari koje pronađu u svojemu domu i provjeriti je li riječ o zabranjenim supstancijama.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Posljednja izmjena: 02.03.2020.

Ako sumnjate da vaše dijete eksperimentira s pušenjem, alkoholom, drogama, kockanjem, klađenjem ili drugim sredstvima ovisnosti, potražite stručnu pomoć

Rano otkrivanje od ključne je važnosti u sprječavanju da se eksperimentiranje s različitim psihoaktivnim sredstvima - duhanom, alkoholom, drogama te druga rizična ponašanja pretvore u ovisnost.

Stručni timovi u županijskim zavodima za javno zdravstvo

Sumnjate li da vam dijete eksperimentira ili ima doticaja s duhanom, alkoholom, drogama, kockanjem/klađenjem ili drugim sredstvima ovisnosti, možete zatražiti stručnu pomoć u timovima u djelatnosti zdravstvene zaštite mentalnog zdravlja, prevencije i izvanbolničkog liječenja ovisnosti koji djeluju pri svim županijskim zavodima za javno zdravstvo.

Njihova se djelatnost proteže od rada s mladima koji su rizični i/ili eksperimentiraju sa sredstvima ovisnosti i njihovim obiteljima, suradnje sa školama i centrima za socijalnu skrb, kao i drugim zdravstvenim službama, pa do testiranja na droge, tretmana i rada s ovisnicima i kontrole apstinencije ili farmakoterapije.

Adrese, telefonske brojeve i e-mail adrese timova u djelatnosti zdravstvene zaštite mentalnog zdravlja, prevencije i izvanbolničkog liječenja ovisnosti možete pronaći na stranicama Ureda za suzbijanje zlouporabe droga

Službe za zaštitu mentalnog zdravlja, prevenciju i izvanbolničko liječenje ovisnosti.

Službe za školsku medicinu

U zavodima za javno zdravstvo djeluju i službe za školsku medicinu u čijim savjetovalištima također možete potražiti pomoć, između ostalog i za probleme rizičnih ponašanja. U takve se službe možete bez uputnice prijaviti sa svojim djetetom i dobiti savjet kako postupiti u situaciji koju ne znate razriješiti.

Testiranje kose na prisutnost droge

Analize uzoraka kose radi utvrđivanja prisutnosti droga i njihovih metabolita u privatne svrhe može se obaviti uz potpunu diskreciju (pod šifrom ispitanika) u Institutu za medicinska istraživanja i medicinu rada u Zagrebu. Kosa kao biološki uzorak ima prednost u usporedbi s urinom jer proširuje mogućnost otkrivanja droge na mjesece, ovisno o duljini kose.

Institut za medicinska istraživanja i medicinu rada
Info služba za zlouporabu droga
Ksaverska cesta 2
10000 Zagreb
tel.: ( 01) 4682-531
infodroge@imi.hr

Kućni testeri za testiranje droga

U mnogim ljekarnama dostupni su testovi za utvrđivanje prisutnosti droga u urinu. Postoje testovi koji utvrđuju prisutnost pet ili više droga (takozvani panel-testovi na pet ili deset droga), ili samo jedne vrste droga. Rezultati su poznati nakon nekoliko minuta.

Anonimna i besplatna analiza opojnih sredstava

Nastavni zavod za javno zdravstvo "Dr. Andrija Štampar" u suradnji s Gradom Zagrebom i Uredom za suzbijanje zlouporabe droga Vlade RH provodi projekt protiv zlouporabe droga te omogućuje anonimnu i besplatnu analizu opojnih sredstava.

Detaljnije informacije možete pronaći na stranicama Nastavnog zavoda za javno zdravstvo "Dr. Andrija Štampar"

Anonimna i besplatna analiza opojnih sredstava.

Imate pitanje/a vezano uz zlouporabu droga i ovisnosti?!

Ured za suzbijanje zlouporabe droga možete kontaktirati putem elektronske pošte na adrese: ili nazovite na broj telefona: 01/4878-122.

Dodatne informacije:

Ured za suzbijanje zlouporabe droga

Organizacije civilnog društva koje se bave suzbijanjem zlouporabe droga

Županijski koordinatori programa prevencije ovisnosti

# data[].attributes.attachment_link.description
Posljednja izmjena: 02.03.2020. Rano otkrivanje od ključne je važnosti u sprječavanju da se eksperimentiranje s različitim psihoaktivnim sredstvima - duhanom, alkoholom, drogama te druga rizična ponašanja pretvore u ovisnost.

# data[].attributes.body
Simptomi i pomoć

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sve više tinejdžera i mladih odraslih razvija ovisnost o internetu, kao i o video igricama što može postati ozbiljan problem za uspješan i produktivan život mlade osobe te briga za cijelu obitelj.

Svi rado koristimo dobrobiti interneta, od toga da samo pregledavamo društvene mreže, do traženja informacija, povoljne kupovine i gledanja zabavnih sadržaja. No, neki to rade funkcionalno, kad im nešto treba, kad im je dosadno, kad ciljano idu nešto naći ili pogledati, dok drugi nemaju kontrolu nad svojim „boravljenjem" na internetu. Ovi koji funkcionalno koriste Internet, lako će i bez odlaganja napustiti Internet kad imaju mogućnost družiti se u realnosti, i uživati u kontaktu. No, ima i onih koji su stalno na internetu, čak i kad su u društvu ne mogu prestati provjeravati društvene mreže i različite online sadržaje, a nerijetko preferiraju ostanak kod kuće na internetu u odnosu na izlazak i druženje sa „živim" ljudima ili jedva čekaju da se vrate svojim uređajima i „životu" na mrežama.

Ovisnost o internetu može biti ozbiljan izazov za svladavanje. Kao i kod svih problema, prevencija je puno učinkovitija i jednostavnija od rješavanja problema kad se jednom razvije u punom kapacitetu. No, nije lako razlikovati „normalnu" uporabu interneta od ovisnosti o internetu. Korištenje interneta je integralni dio tinejdžerskog života, kako društvenog, tako i akademskog i važno je da im je dostupan, ali da ne postanu ovisni o njemu.

Što roditelj može učiniti kako bi zaštitio svoje dijete, a omogućio primjereno i funkcionalno korištenje interneta? Postoji nekoliko preventivnih postupaka kojima roditelj može pomoći da tinejdžer ne razvije ovisnost o internetu.

Važno je za početak znati da nisu svi u jednakom riziku za razvoj ovisnosti o internetu. Mladi koji pate od depresije, anksioznosti ili imaju neke druge psihičke probleme ili bolesti su u većem riziku za razvoj ovisnosti o internetu. Naročito su mladi koji pate od socijalne anksioznosti ili se u društvu vršnjaka osjećaju čudno i otuđeno skloni okrenuti se internetu u pokušaju da se afirmiraju i osjećaju prihvaćeno. Oni često zamjenjuju realni društveni život s provođenjem vremena uz različite sadržaje na internetu. Dakle, ako imate dijete koje se ne osjeća dobro u svojoj koži, često je depresivno ili tjeskobno te ima problema u stvaranju i održavanju odnosa s vršnjacima važno je da potražite pomoć i radite na tim problemima te istovremeno pazite da se dijete ne okrene internetu za „utjehu".

Prepoznati problem na vrijeme i reagirati, ne čekati da se problem kronificira (pojača i ustali) je važna zadaća roditelja i katkad je neophodna pomoć stručnjaka.

Besplatan savjet i podršku psihologa možete dobiti svakim radnim danom od 10 do 22 sata na Telefonu za psihološku pomoć (01 48 28 888) kao i putem Internet savjetovališta Psihološkog centra TESA (psiho.pomoc@tesa.hr ).

Ovo su neka odgojna načela-savjeti koji vam mogu pomoći:
1. POSTAVITE OGRANIČENJE KORIŠTENJA INTERNETA
Jedno od najvažnijih pravila koje možete uvesti u kući je jasno i čvrsto pravilo o maksimalnom vremenu koje vaše dijete smije provoditi uz kompjuter i na drugim sličnim uređajima. Limitiranje vremena u danu koje dijete može provesti uz „ekrane" je potrebno kako bi dijete naučilo birati sadržaje koje gleda i igre koje igrati te razlikovati ono što mu je bitno od onoga što je samo popunjavanje „praznog" vremena.

Ukoliko ne ograničimo vrijeme za „ekrane" većina će djece radije ostati uz sadržaje na internetu nego li otići učiti, čitati ili naći neku igru. Za smisliti čime se može baviti i što želi djetetu treba određena energija i koncentracija. Puno je lakše biti pasivni promatrač ili po inerciji nastavljati sa sadržajima koje mu različite internetske stranice same nude. No, pasivnost se tako ustaljuje kao karakteristike djeteta, obrazac po kojemu provodi vrijeme te se počinje razvijati ovisnost, a smanjuju kapaciteti djeteta da samo kreira svoju igru i organizira svoje vrijeme.

Djetetu je dobro postaviti i ograničenje u smislu prioriteta i to na način da ocjene moraju biti na određenoj razini (primjerenoj djetetovim mogućnostima) i kućne obveze obavljene kako bi se dijete moglo zabavljati na kompjuteru, mobitelu, tabletu i drugim uređajima.

Također, djetetu je potrebno jasno odrediti koje stranice smije, a koje ne smije posjećivati. Postoje i softverska rješenja koja sprječavaju pristup zabranjenim stranicama. To je iznimno bitno radi zaštite djeteta od neprimjerenih sadržaja na internetu, od pornografskih stranica, preko stranica koje potiču kockanje (prvo besplatno, ali onda uz plaćanje čim napune 18 godina) do pedofilskih predatora koji vrebaju djecu na društvenim mrežama. Stoga je veoma važan i sljedeći savjet:

2. PRATITE KAKO DIJETE KORISTI INTERNET
To naravno ne znači da treba uhoditi dijete ili se igrati policajca, no neki nivo nadzora nad načinom na koji dijete provodi vrijeme na internetu mora postojati. Iako postoje programi koji u tome pomažu, oni nisu savršeni i važno je da roditelj ima „na oku" što dijete zapravo radi na internetu. Najlakše je kad se kompjuter drži u zajedničkom prostoru, dnevnoj sobi i da ga dijete koristi u vrijeme kada su i odrasli u toj prostoriji. To daje neku dozu kontrole (i samokontrole) nad sadržajima.

Za roditelje je vrlo važno da imaju na umu da dijete treba naučiti kako koristiti društvene mreže i što je primjereno društveno ponašanje a što nije. Ako vodimo dijete sa sobom na neko realno društveno događanje, u posjetu rodbini ili na svadbu, sasvim sigurno ćemo zahtijevati da se ponaša na primjeren način, što je i normalno. No, roditelji često zanemare činjenicu da dijete koje sjedi samo u sobi za kompjuterom nije uvijek stvarno samo. Ukoliko je na nekoj društvenoj mreži, ono je u društvenoj okolini, kao i kad je vani s nekim i dužnost je roditelja imati sliku o tome s kim se dijete druži, što se tijekom tih druženja događa, je li to sigurno za dijete ili nije i ponaša li se dijete primjereno ili ne.

Djecu je važno naučiti da ne primaju za prijatelje na društvenim mrežama osobe koje ne poznaju, ma kako izgledali na profilnim slikama, da ne dijele svoje osobne podatke te da se ne upuštaju u vrijeđanje i ismijavanje drugih osoba. Dobra je ideja i da roditelju dolaze obavijesti s djetetovih društvenih mreža, što se lako napravi u postavkama svake društvene mreže. Naravno, dijete mora biti upoznato s tim i moraju biti jasno postavljena pravila oko toga što je privatnost djeteta a što sigurnost i obveza roditeljske brige o djetetu.

Razgovor s djetetom u vezi zbivanja na društvenim mrežama je također korisna, ako i razgovor oko djetetovog društvenog života općenito. Važno je znati osjeća li se dijete dobro, ima li prijatelje i kakvi su oni, je li izloženo nekim pritiscima ili nije, kako se s njima nosi... Održavanje odnosa povjerenja i iskrenog interesa za djetetov život olakšat će taj posao roditeljima.

3. BUDITE PRIMJER SVOM DJETETU
Ukoliko dijete učite jednom, a svojim primjerom pokazujete nešto drugo, budite sigurni da će dijete naučiti po vašem primjeru i raditi kao i vi, a ne onako kako mu vi govorite. Dakle, ukoliko ga učite da umjereno i funkcionalno koristi internet važno je da i vi svojim primjerom pokazujete isto.

4. POTIČITE ZDRAVE NAVIKE I ZDRAV STIL ŽIVOTA
Ograničenja i pravila su značajna za postavljanje jasnih granica i učenje samokontrole kod djece, no ona ne smiju biti jedini način odgoja u bilo kojem odgojnom području. Vrlo je važno da postoje i pozitivni načini usmjeravanja djetetovog razvoja. Zato je važno da kao roditelj potičete dijete u zdravim navikama i zajedno s djetetom prakticirate zdrave navike u obitelji. Podržite dijete da se uključi u neki sport i/ili neku interesnu skupinu, da se druži s vršnjacima i sudjeluje u različitim društvenim i kulturnim aktivnostima. Ono što je bitno je da dijete dobiva pozitivno potkrepljenje od strane roditelja za svoje interese i aktivnosti.

Roditelj koji s djetetom priča o sportu kojim se dijete bavi, nekom drugom hobiju, o prijateljima s kojima se druži i koji tim temama daje značaj i primjećuje napredak i uspjehe svog djeteta sigurno će utjecati da dijete bude ustrajnije u tome što radi i da tome i samo daje više značaja. Da bi dijete imalo vremena da prevlada neke početne teškoće dobro je dogovoriti s djetetom da aktivnost koju upiše pohađa neko određeno vrijeme, da ne može prekidati kad god želi. Za mlađu djecu može taj rok biti kraći, no od djece školskog uzrasta je u redu tražiti da promisle što žele i da budu odgovorni da u skladu s tom željom i ostanu na toj aktivnosti kroz cijelu školsku godinu.

Ono što je korisno za razvoj zdravih stilova života je uvođenje zdravih navika na nivou obitelji i zajedničko sudjelovanje u zdravim aktivnostima. Znači, dijete će teže razviti ovisnost o internetu ako je naviklo da s obitelji ide na izlete, da zajedno izrađuju nešto, da igraju društvene igre i da se zajedno druže. Kad je s roditeljima, dobiva pažnju i druži se s njima, dijete se osjeća dobro i smanjuje se šansa da razvije ovisnost o internetu. Istovremeno takve aktivnosti olakšavaju održavanje kvalitetnog odnosa i povjerenja među djecom i roditeljima pa su takvi roditelji više u tijeku sa zbivanjima u djetetovom životu.

5. NAUČITE KADA JE POTREBNO TRAŽITI STRUČNU POMOĆ

Nekad je teško razlikovati normalnu upotrebu interneta od trenutka kada je potrebno tražiti stručnu pomoć. Ovo su neki znakovi koji ukazuju da je dijete u problemu:
* Opadanje ocjena u školi
* Smanjivanje interesa i društvenih aktivnosti
* Tajnovitost
* Veća odstupanja u navikama spavanja (noći provodi na internetu, danju spava).
Ovi znakovi ne moraju biti znakovi ovisnosti jer se nekad događaju i kao uobičajen dio adolescentskog perioda. No to jesu znakovi na koje treba obratiti pozornost i zbog kojih treba više pratiti što je s djetetom i je li dijete u problemu ili ne. Roditelj treba pratiti ima li nekih značajnih promjena u upotrebi interneta te općenito promjena u psihičkom stanju djeteta. Ukoliko primijetite znakove upozorenja, ranije dovođenje djeteta stručnjaku može ubrzati rješavanje problema. Naravno, kao roditelj trebate biti spremni i sami mijenjati obrasce u one koji će djetetu biti korisniji.
Tanja Dejanović Šagadin, prof.
psiholog i psihoterapeut
Psihološki centar TESA

(projekt Za odgovorno odrastanje mladih)

# data[].attributes.attachment_link.title
Zaštitite svoje tinejdžere od ovisnosti o internetu

# data[].attributes.attachment_link.description
Sve više tinejdžera i mladih odraslih razvija ovisnost o internetu, kao i o video igricama što može postati ozbiljan problem za uspješan i produktivan život mlade osobe te briga za cijelu obitelj. Svi rado koristimo dobrobiti interneta, od toga da samo pregledavamo društvene mreže, do traženja informacija, povoljne kupovine i gledanja zabavnih sadržaja.

# data[].attributes.headline
Nagradni natječaj "Škola bez ovisnosti - grad bez ovisnosti"

# data[].attributes.subject
Nagradni natječaj "Škola bez ovisnosti - grad bez ovisnosti"

# data[].attributes.body
- za najbolji slogan
- za najbolji plakat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Služba za mentalno zdravlje i prevenciju ovisnosti Nastavnog zavoda za javno zdravstvo „Dr. Andrija Štampar", uz podršku Gradskog ureda za zdravstvo, i ove godine organizira Nagradni natječaj „Škola bez ovisnosti - grad bez ovisnosti".

Naš nagradni natječaj već ima dugu tradiciju među osnovnoškolcima i srednjoškolcima grada Zagreba i drago nam je što se možemo pohvaliti da je u istom kroz godine njegovog postojanja sudjelovao velik broj škola u gradu. Ove smo godine promijenili već prepoznatljivo ime natječaja „Škola bez droge - grad bez droge" u „Škola bez ovisnosti-grad bez ovisnosti" jer smo svjesni da ovisnička ponašanja mladih uključuju različite vrste ovisnosti, a ne samo ovisnosti o drogama. Kao i svih prethodnih godina, tako i ove želimo potaknuti što veći broj mladih na sudjelovanje u istom.

S obzirom na vrlo turbulentno vrijeme u kojem trenutno živimo, zbog pandemije virusa COVID-19, koje od svih nas traži prilagodbu na nove okolnosti, ove smo godine i mi prilagodili sudjelovanje u Nagradnom natječaju ovim zahtjevnim vremenima. Iako ne možemo planirati velika druženja, nagrade za sudjelovanje u nagradnom natječaju su zanimljive i, nadamo se, motivirajuće za sve.

Ono što je važno znati je da će se Natječaj provoditi tijekom studenog i prosinca, tj. tijekom Međunarodnog mjeseca borbe protiv ovisnosti (od 15.11. do 15.12.). U njemu mogu sudjelovati svi učenici sedmih i osmih razreda osnovne škole i svi učenici srednjih škola. Natječaj obuhvaća dvije kategorije:
1. Najbolji slogan 2. Najbolji plakat
Natjecanje za izradu najboljeg slogana namijenjeno je pojedincima, a natjecanje u izradi najboljeg plakata namijenjeno je razrednim odijeljenima.

U sve tri kategorije predviđene su nagrade za prva tri mjesta.

U kategoriji slogana one su sljedeće:

1. mjesto - poklon bon u vrijednosti od 1.000,00 kn

2. mjesto - poklon bon u vrijednosti od 800,00 kn

3. mjesto - poklon bon u vrijednosti od 500,00 kn

U kategoriji plakata one su sljedeće:

1. mjesto - pribor/pomagala za nastavnike i učenike po izboru nagrađenog razreda u iznosu od 11.000,00 kn

2. mjesto - pribor/pomagala za nastavnike i učenike po izboru nagrađenog razreda u iznosu od 7.000,00 kn

3. mjesto - pribor/pomagala za nastavnike i učenike po izboru nagrađenog razreda u iznosu od 5.000,00 kn
Zbog epidemiološke situacije, natjecanje će se ove godine po prvi put održati online. Glasati mogu učenici, njihovi roditelji, profesori, prijatelji i svi građani.
Radovi se mogu dostavljati do 7. prosinca 2020. u 23.59 sati. Glasovanje koje će se također provoditi online započinje 8. prosinca 2020. u 8.00 sati, a završit će 15. prosinca 2020. u 23.59 sati. Imena nagrađenih učenika bit će objavljena 17. prosinca 2020., kao i pojašnjenje o preuzimanju nagrada.

Upute za rad:
Slogan

1. Svaki pojedinac može poslati samo jedan rad u kategoriji natjecanja za najbolji slogan.

2. Pojedinac koji se javlja u kategoriji natjecanja za najbolji plakat (zajednički rad), može se također natjecati (član razreda) i u kategoriji za najbolji slogan.

3. Svaki slogan treba poslati zasebno (1 slogan - 1 papir).

4. Slogan poslati u obliku fotografije.

5. Sastavni dio fotografije trebaju biti i: ime i prezime, razred, škola autora (ti će podaci biti vidljivi samo organizatoru).

6. Slogani koji nisu originalni neće ući u konkurenciju, prihvaćaju se samo autorski slogani.

7. Radovi učenika koji pohađaju 6. razred (i mlađi) ne mogu ući u konkurenciju.

8. Slogane iz osnovnih i srednjih škola molimo poslati putem elektronske pošte na adresu: lucija.sabljic@stampar.hr

Plakat

1. Jedan razred može poslati samo jedan zajednički rad u kategoriji natjecanja za najbolji plakat.

2. Sastavni dio plakata (npr. na dnu plakata) treba navesti: razred koji je napravio plakat i školu.

3. Plakat treba imati jasnu poruku vezanu uz prevenciju ovisničkog ponašanja.

4. Plakat poslati u obliku fotografije.

5. Plakate iz osnovnih škola treba poslati putem elektronske pošte na adresu: snjezana.salamon@stampar.hr.

6. Plakate iz srednjih škola treba poslati putem elektronske pošte na adresu: andreja.radic@stampar.hr.

Unaprijed zahvaljujemo svim sudionicima i nadamo se što većem broju vaših radova. Pišite i crtajte, pokažite nam kako mladi razmišljaju, dajte nam prijedloge za naš rad, a mi ćemo vaš trud nagraditi vrijednim nagradama!

I naravno, stojimo na raspolaganju za sva vaša pitanja i nedoumice!
Mr. Andreja Radić, dipl. socijalna radnica Mr. sc. Lucija Sabljić, dipl. defektologinja Mr. sc. Snježana Šalamon, dipl. socijalna radnica

# data[].attributes.attachment_link.title
Nagradni natječaj „Škola bez ovisnosti - grad bez ovisnosti"

# data[].attributes.attachment_link.description
Služba za mentalno zdravlje i prevenciju ovisnosti Nastavnog zavoda za javno zdravstvo „Dr. Andrija Štampar", uz podršku Gradskog ureda za zdravstvo, i ove godine organizira Nagradni natječaj „Škola bez ovisnosti - grad bez ovisnosti".

# data[].attributes.headline
O problemu ovisnosti kroz književna djela

# data[].attributes.subject
O problemu ovisnosti kroz književna djela

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
U Mjesecu borbe protiv ovisnosti od 15. studenog do 15. prosinca za vas smo pročitali književna djela koja realistično opisuju problem ovisnosti o psihoaktivnim supstancama i njihov utjecaj na razvoj mentalnih smetnji kod glavnih likova, kao i utjecaj na njihovo socijalno i radno funkcioniranje.

Različiti oblici strahova, usamljenost, gubitak voljene osobe, društvena nejednakost, ovisnosti, samo su neke teme o kojima su mnogu pisali, a mnogi se u njima prepoznali.

Liječnici koji se bave očuvanjem mentalnog zdravlja u svom psihoterapijskom radu često se koriste biblioterapijom, čije bi doslovno značenje bilo liječenje knjigama odnosno terapija čitanjem. Svrha biblioterapije je da potiče promjene u ponašanju osobe na bolje, posebice kada se osoba nalazi u kakvoj prijelomnoj ili teškoj životnoj situaciji. Knjige svojim sadržajem, koji su prepoznati kao dobri i korisni za osobu koja čita, potiču razvoj osobnosti, rad na sebi i svojoj emocionalnoj zrelosti.

Čitanje knjiga; poezije, priča, romana, bajki ima terapeutsko djelovanje i zbog toga se knjiga i čitanje preporučuje u lakšim oblicima psihičkih poteškoća koje ne moraju isključivo biti patološkoga karaktera.

Zeleni pas (Nada Mihelčić)

„Borba s drogom rat je u kojemu, kao i u svakom ratu strada mnogo njih i to baš onako kao u svakom drugom ratu: mnogo je mrtvih, ranjenih, a i onih koji su preživjeli...."

Priča je to osnovnoškolke čija sestra je ovisnica. Autorica prikazuje život i obiteljsku dinamiku građanske zagrebačke obitelji te koliko je teško prepoznati i suočiti se s ovisničkim ponašanjem.

Mi djeca s kolodvora ZOO (autobiografski roman ChristianeFelscerinow)

„Hors se pojavio kao bomba. I u našoj se škvadri neprestano govorilo o horsu. Zapravo su svi bili protiv njega. Znali smo već dosta ljudi koje je heroin uništio. No ipak su svi, jedan po jedan, uzeli prvi fiks i većina je zatim s time i nastavila. Heroin je razorio društvo"

„Iznenada mi je na pamet pala misao: Ako si već skupljala novac, red je da malo od toga i kušaš. Pa da vidimo je li stvar doista toliko dobra kao što fikseri ponekad poslije šuta sretno izgledaju. Doista nisam mislila ništa drugo. Nisam imala pojma da sam proteklih mjeseci sistematski dozrijevala za hors" Kessi od mnoga toga. Bez tih pljuski vjerojatno bi stigla na scenu i pločnik još prije mene i ne bi sada spremala maturu."

Roman je to o jednoj djevojčici koja u relativno dehumaniziranim uvjetima u dobi od 14 godina postaje ovisnicom o heroinu. Obitelj, škola, zajednica primjećujupromjene na djetetu, ali se ne angažiraju na način da se zapitaju što mu/im je. A djetetu je „klapa" i njene zakonitosti presudne. Zbog potvrde i prihvaćanja u društvu je spremna na ono što nikad nije mislila da će biti.

Metastaze (Alen Bović)

"Sve sam to lakše podnosio uz heroin. Više mi ništa nije bilo bitno. U horsu nisam tražio užitak nego način da lakše podnesem ljude. Živio sam od uboda do uboda. Razmaci su postajali sve kraći a količina sve veća."

"Nakon heroina više ništa nije bilo isto. Iza njega ni ne postoji više ništa. Vrag je ušao u nas i tražio svoje. Svakim danom sve više i više. "

Opisan kao hrvatska verzija "Trainspottinga", roman je to o skupini muškaraca jednog zagrebačkog kvarta odraslih u postratnim devedesetim godinama, problemu ovisnosti o drogama i alkoholu, ali i nemogućnosti prilagodbe na zreli način života nakon prekinute bezbrižne mladosti. Pisan naglašeno uličnim žargonom slikovito dočarava svakodnevni život osoba na društvenoj margini m, dok zvučan naslov u jednoj riječi sažima glavnu temu romana, širenje zloćudnih obrazaca ponašanja.

Dnevnik jedne narkomanke (anonimna autorica)

"Sjećam se kako sam jučer mislila da sam najsretnija osoba na cijelom svijetu, u cijeloj galaksiji, u svemu što je Bog stvorio. Je li to doista bilo još jučer ili se dogodilo prije bezbroj svjetlosnih godina? Mislila sam kako trava nikada nije mirisala tako opojno, a nebo nikada nije bilo tako visoko. Sad mi se sve to razbilo o glavu i najradije bih se stopila u taj bljakasti svemir i prestala postojati. Zašto, zašto, zašto to ne mogu? Kako ću pogledati u oči Sharon i Debbie i ostalima? Kako? Sad već zna cijela škola, sto posto! Jučer sam kupila ovaj dnevnik misleći kako ću napokon moći reći nešto prekrasno, nešto super, nešto tako osobno da to neću moći podijeliti ni sa kim živim, samo sa sobom. A sada se i to, kao i sve u mojem životu, pretvorilo u veliku ništicu."

Biti petnaestogodišnjak nije lako, ali Alice s time nema poteškoća. Živi u skladnoj obitelji, odličan je učenica, mašta o udaji kada odraste i vlastitoj djeci. A onda odlazak na jedan tulum sve to promijeni. Tragična i nevjerojatno istinita životna priča otkriva posljedice uzimanja droge u tinejdžerskoj dobi, a dnevnik ostaje kao upozorenje svim adolescentima da budu ono što jesu i uživaju u životu slobodni od svih oblika ovisnosti.

Samo da preživim noć - moj život novinara i ovisnika (Jorg Bockem)

"Roditelji su mi postali najgori neprijatelji. Svađali smo se gotovo svakodnevno, zbog frizure, odjeće, prijatelja, neprestanih pritužbi nastavnika... Na drugom sam mjestu potražio novu obitelj koja neće biti na putu mojoj gladi za iskustvima, prijatelje. Moja potrošnja droge, kosa i broj rupa na trapericama rasli su jednakom brzinom kao i moje tvrdokorno odbijanje autoriteta."

"Zamislite da je svijet u kojem živite krug... U njemu nema mjesta ni za što osim za drogu. U tom krugu sve ima jedan sasvim jasan red, svaki dan sve što činite ima jedan jednoznačan cilj, i vi sasvim dobro znate kako se ophoditi s vašim dilerima, policajcima i ostalim junkiejima. Vaše je mjesto točno u sredini toga kruga, nalazite se točno u središtu vašega svijeta."

"..bježim u drogiranje i dvojbene tinejdžerske radosti iz druge ruke, jer mi ono, što je preda mnom, ulijeva strah. 'Tako dugo dok se života bojiš više nego smrti , uvijek iznova uzimat ćeš drogu' na rastanku prije četiri godine kazao mi je voditelj terapije. Pokazalo se da je bio u pravu. Nisam se osjećao doraslim životu odrasloga, sa svom njegovom rutinom, njegovim obvezama, kompromisima, ustupcima, sa svim njegovim svakodnevnim izazovima i frustracijama."

Kao i roman "Djeca sa kolodvora ZOO" i ovo je najiskrenija i najuvjerljivija autobiografska priča o ovisnosti i odrastanju u narkomanskom miljeu. Autor Jorg, koji je od dvadesetih godina slobodni novinar ali i dugogodišnji ovisnik o teškim drogama, opisuje svoja osobna iskustva. Bez moraliziranja iznosi svoj osobni razvoj od preprodavača, svodnika, zatvorenika, ovisnika o heroinu i liječenog bolesnika do postignuća uspostavljanja apstinencije u trajanju od tri godine.
Pripremile: dr. Marija Kušan Jukić, prof. psih. Anita Alegić Karin, dr. Andreja Borovečki i bacc. med. techn. Martina Bekić, Služba za mentalno zdravlje i prevenciju ovisnosti

# data[].attributes.attachment_link.title
O problemu ovisnosti kroz književna djela

# data[].attributes.attachment_link.description
U Mjesecu borbe protiv ovisnosti od 15. studenog do 15. prosinca za vas smo pročitali književna djela koja realistično opisuju problem ovisnosti o psihoaktivnim supstancama i njihov utjecaj na razvoj mentalnih smetnji kod glavnih likova, kao i utjecaj na njihovo socijalno i radno funkcioniranje.