# data[].attributes.body
"Bevegelsesapparatet omfatter knokler, ledd og muskler. Ledd, muskler og sener gjør at vi kan bevege oss. Senene fester musklene til skjelettet og bidrar til bevegeligheten i leddene."
kilde: http://abceldreomsorg.no/node/827
Bevegelsesapparatet skal holde oss oppreist.

# data[].attributes.body
Prolaps i korsryggen også kalt isjias er en belastningslidelse som oppstår i korsryggen. Prolaps oppstår når en mellomvirvelskive i ryggen sprekker, sånn at innholdet i skiven tyter ut. Videre, vil dette presse på en nerve som gir utstråling av smerte i beinet

# data[].attributes.body
Musearm er en belastningslidelse som omfavner smerte i armer og hender. Dette skyldes bruk av tastatur over en lengre periode. Når du gjør dette belaster du en spesifikk muskelgruppe. Musearm kan sammenlignes med tennisalbue, hvor repetisjon av samme arbeidsoppgaver fører til smerte i sener og ledd. I musearm så er det en senebetennelse i underarmen eller skulderen.
Denne belastningslidelsen bør man dra til legen med for videre behandling, og for å unngå at smertene kan blir kronisk. Hendene og armene vil bli hemmet til å ikke bare gjøre oppgaver ved datamaskinen, men også dagligdagse oppgaver.

# data[].attributes.body
Datanakke er et resultat på lite variasjon i stillinger. Denne belastningslidelsen er et samlebetegnelse på plager hvor man sitter å stirrer i en skjerm i en lengre periode. Under samme kategori faller også senebetennelse i skulderen.
Når man har datanakke er det viktig å fikse holdningen i nakken, for å unngå forverring av nakkesmertene og i tillegg dra til lege for videre behandling.
Kilde: https://www.google.no/search?/datanakke

# data[].attributes.body
Tennisalbue er et eksempel på en vanlig belastningslidelse, hvor smerten forekommer på utsiden av albuen. Når du utfører ensformige bevegelser uten tilstrekkelig hvile, vil senefestene i albuen bli overbelastet. Konsekvenser vil være nedsatt styrke og funksjon i armene.

Symptomer på tennisalbue kan være:
→Du kjenner en intens smerte etter og under bruk av armen

→Det verker på yttersiden av albuen

→Nedsatt bevegelighet i armene

→Smerter som stråler i under- eller overarmen

→Smerte når du vrir arm og hånd

→Svie, prikking, brennende følelse

Årsaker til tennisalbue kan være:
→Når du repeterer en ensidig belastningsmønster uten hvile

→Arvelighet, alder, sykdomshistorikk

→Endringer i senestrukturen som gjør at senen blir mindre elastisk, og dermed mer følsom for smerte
Forebygging: ved forebygging av tennisalbue kan man blant annet utføre et treningsprogram. Det er anbefalt å trene i 3 måneder og etter man har blitt smertefri. 3 ulike øvelser: bakoverføring av håndledd, rotasjon av underarm og fingersprik med strikk

# data[].attributes.body
Belastningslidelser er først og fremst smerter som er varige i bevegelsesapparatet. Belastningslidelser gir fysiske belastninger til en spesifikk muskelgruppe. Sener, muskler og ledd blir stive og dermed vanskeligere å bevege. Belastningslidelse kan forekomme av en usunn livsstil eller lite mosjon

Dette er de vanligste belastningslidelsene:

→ Tennisalbue
→ Datanakke
→ Musearm
→ Prolaps

# data[].attributes.body
Ergonomiske prinsipper skal veilede, vise og gjøre oss forberedt på å planlegge hvordan kroppen skal brukes i henhold til ulike arbeidsoppgaver vi utfører i løpet av livet.
Dette er de ulike ergonomiske prinsippene:

→ Naturlig bevegelsesmønster
→ Gode arbeidsstillinger
→ Riktig arbeidsteknikker
→ Variasjon i arbeidet
→ Å planlegge arbeidet

# data[].attributes.body
→ Dette prinsippet går ut på å forflytning av et og et bein om gangen. Dette er et mønster som kroppen naturlig følger, og vil i stor grad gi deg en arbeidsteknikk som du kan for bruk for senere. Vi er bygd opp av blant annet søylen i ryggen for å holde oss oppe. Ryggsøylen er med på alt det fysiske du gjør og det er derfor viktig å unngå fremtidige belastningslidelser. Dette kan du unngå ved å beholde an naturlig krumming i ryggen.

# data[].attributes.body
→ Her er det viktig med variasjon. Det er naturlig for kroppen å variere med arbeidsstillinger, for å unngå belastningslidelser. Det vil si at å sitte stille et par timer ikke er helsefremmende. Varier med å sitte, stå og gå. Dette gjør at du tar vare på muskler og ledd.

Kilde: https://www.google.no/ergonomi/godearbeidsstillinger

# data[].attributes.body
→ Når vi fokuserer på riktig arbeidsteknikk er vi bevisste på å bruke ulike hjelpemidler og teknikker. Løfte- og bæreteknikk kan brukes når du skal bære noe lett eller smått. For å utføre teknikken på korrekt måte, tar du det som skal løftes/bæres tett inntil kroppen. Eller utnytte deg av hjelpemidler. Husk å være rett i ryggen for å unngå vridninger.
Forflytningsteknikk brukes når du skal bære eller løfte noe tungt. Det kan for eksempel være en gjenstand eller en pasient. Spesielt med en pasient er det viktig å samarbeide om forflytningen, og at pasienten bruker sitt naturlige bevegelsesmønster. Til den som hjelper skal man fokusere på å la beina ta den tyngste jobben, beholde krummingen i ryggen, være trygg på teknikken, og holde vedkommende tett inntil kroppen for å unngå belastninger.

# data[].attributes.body
→ Sett søkelys på å variere med hvilke muskler du bruker når du arbeider, sånn at du ikke belaster en spesifikk muskelgruppe. Hvis du for eksempel har stående arbeid er det noen tips for å unngå belastning. Du kan forsikre deg om å stå bredbeint, for å fordele vekten på begge beinene, la armene hvile ved å la dem henge løst, tilpasse arbeidsbordet til høyden din for å beholde naturlig krumming i ryggen. Varier mellom det å arbeide å ta pauser innimellom. Og vær obs på å variere med arbeidsstillinger.

# data[].attributes.body
→ Når du skal planlegge arbeidet tenker du på hvor lang tid du skal bruke på hver arbeidsoppgave, hvor mye du skal gjøre, hvilken rekkefølge og hvilke utstyr du eventuelt trenger. Når du har tenkt igjennom og planlagt dette, blir det lettere å sette inn nødvendige pauser, og regulere hvilke muskelgrupper som skal brukes. Dette er viktig for å unngå belastningslidelser.

# data[].attributes.body
«Ergonomi er kunnskap om hvordan arbeidsoppgaver og arbeidsmiljøet kan tilpasses hvert enkelt menneske» (hentet fra: vg1 helse bok, Brønstad, Hoem og Volden). Ergonomi kan dermed forklares med at det legges vekt på å unngå belastninger, som kan videre medføre skader og helseplager i arbeidssituasjoner. Selv om ergonomi tar for seg mye av det fysiske, å holde kroppen frisk i form av å unngå unødvendig bruk av krefter av spesifikke kroppsdeler, handler ergonomi også mye om de psykiske og sosiale forholdene. Den fysiske delen av ergonomi setter fokus på at for mye sittestilling, feil sittestilling og kraftig bruk av pc/nettbrett i en lang periode, kan skade kroppen og føre til at man blir sykmeldt. De psykiske og sosiale forholdene omfatter det å trives på jobben. Dette vil blant annet innebære at det er et bra sosialt arbeidsmiljø, og tilrettelagt fysiske forhold som god luft, lys på alle lampene. Dette går under som ergonomi, fordi dette er noe som forebygger eventuelle slitasje. Slitasje og belastningslidelser er en stor konsekvens for deg som enkeltperson, for jobben og for samfunnet.

Bilde hentet fra: https://www.google.no/search?q=ergonomi&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=0ahUKEwjSju6_3q7hAhWwtYsKHfiGAOIQ_AUIDigB&biw=1536&bih=723#imgrc=9g8qf73DJ1VH5M: