# data[].attributes.body
når en virksomheds vare bliver solgt, produktionen stiger og arbejdsløsheden er lav

# data[].attributes.headline
Hvad er Milton Fredimann uenig med Keynes om? 8

# data[].attributes.subject
Hvad er Milton Fredimann uenig med Keynes om? 8

# data[].attributes.body
Milton mener at Keynes tog fejl omkring markedet selv kan reguleres, og at staten ikke blander sig. Staten skal slet ikke bruge økonomisk politik. Virksomhederne skal have så mange og gode frie vilkår som muligt for at være i vækst.

# data[].attributes.body
Valutapolitik har til formål at påvirke økonomien i samfundet, ved at ændre kronens værdi i forhold til andre valutaer.

# data[].attributes.body
Nationalbanken er bankernes og statens pengeinstitut, hvor staten har mulighed for at låne penge og spare op. Men regeringen og Nationalbanken kan ikke være sikre på, at bankerne reagerer, som de ønsker.

# data[].attributes.body
Pengepolitik er de handlinger, en centralbank foretager for at påvirke et lands makroøkonomiske situation

# data[].attributes.headline
Hvilke belastninger er der for økonomien i samfundet, ifølge Friedmann? 9

# data[].attributes.subject
Hvilke belastninger er der for økonomien i samfundet, ifølge Friedmann? 9

# data[].attributes.body
Friedmand mener at vores samfundsøkonomi vil blive skadet med alle de høje skatter og afgifter, strammer regler for miljøet samt den offentlige sektor og fagforeninger. Da den hermed ikke har mulighed for at kunne regulerer sig selv mere.

Endnu værre kunne være, hvis staten bruge mange flere penge, end de har. Staten låner penge som skal betales tilbage til bankerne, og de vil udover deres lån skulle betale renter, og vil på længere sigt skylde flere penge til bankerne. Dermed dannes der en meget stor gæld, og dermed vil det betyde at der kommer beslag på borgernes penge i mange år fremover. Så dermed vil og kommer borgernes frihed til at forsinde, ifølge Friedmand (1912-2006)

# data[].attributes.headline
Fordele og ulemper ved De - og revaluering (Lukas Larsen)

# data[].attributes.subject
Fordele og ulemper ved De - og revaluering (Lukas Larsen)

# data[].attributes.body
1. Hvilke fordele er der ved en devaluering? -  Eksport stiger, bedre konkurrence evne på den korte bane. Øget økonomisk vækst, BNP(BruttoNationalProdukt) stiger

2. Hvilke ulemper er der ved en devaluering? - Giver prisstigninger på hjemmemarkedet. færre vare for pengene rammer især den almindeliger forbruger, både danske varer og import varer stiger her hjemme

3. Hvilke fordele er der ved en revaluering? - Prisen på importvarer falder, og danske eksport varer stiger i udlandet

4. Hvilke ulemper er der ved en revaluering? - Mindre eksport, og mere import, højre lønninger medfører større forbrug

# data[].attributes.headline
Hvilke fordele er der ved aktiv strukturpolitik?

# data[].attributes.subject
Hvilke fordele er der ved aktiv strukturpolitik?

# data[].attributes.body
Bedre vilkår og forhold på de områder, der bliver styrket

Forbereder samfundet på fremtiden

Forbedrer konkurrenceevnen

# data[].attributes.body
Erhvervspolitik er politik der handler om hvordan den offentlige sektor påvirker erhvervslivet.

# data[].attributes.body
Når en virksomhed vare ikke bliver solgt, produktionen falder og arbejdsløsheden stiger.

# data[].attributes.body
Fastkurspolitik følger hinandensudsving efter poltisk beslutning.
F.eks. følger den danske krone euro, hvis værdien falder på euro, falder værdien på den danske krone også

# data[].attributes.body
Den Europæiske Centralbank er Europas vigtigste centralbank. Den har ansvaret for ØMU'en (den Europæiske møntunion) og euroen.

# data[].attributes.body
økonomisk politik er betegnelsen for den måde, at en regering forsøger at nå de samfundsøkonomiske mål på.

# data[].attributes.headline
Hvilke ulemper er der ved aktiv strukturpolitik?

# data[].attributes.subject
Hvilke ulemper er der ved aktiv strukturpolitik?

# data[].attributes.body
Nogle tiltag virker langsomt

Svært at forudsige, hvad der skal satses på

Kan risikere at investere store summer forkert

# data[].attributes.body
Udbud og efterspørgsel. Hvis det offentlige går forrest med for høje lønninger lægger det et unaturligt lønpres på den private sektor. Så kommer der en skæv indkomstfordeling.

# data[].attributes.headline
(2) Hvilke typer af økonomiske politikker kan man bruge til at regulere forholdene i samfundet?

# data[].attributes.subject
(2) Hvilke typer af økonomiske politikker kan man bruge til at regulere forholdene i samfundet?

# data[].attributes.body
det kan vores
Økonomisk politik

Finanspolitik

Valutapolitik

Pengepolitik

Indkomstpolitik

Strukturpolitik

# data[].attributes.headline
(3) Hvordan styrer en regering forholdene i samfundet i en markedsøkonomi?

# data[].attributes.subject
(3) Hvordan styrer en regering forholdene i samfundet i en markedsøkonomi?

# data[].attributes.body
I samfund som baserer deres økonomiske systemer på markedsøkonomi, er det virksomheder og privatpersoner som bestemmer, hvad og hvor meget der skal produceres af alle samfundets varer. Det sker helt automatisk gennem købernes efterspørgsel på fabrikanternes udbud af produkter, som dagligt sættes til salg på det økonomiske marked. Hvis efterspørgslen er stor, er prisen høj, og hvis efterspørgslen er lav, er prisen lav.

# data[].attributes.headline
Hvorfor bruger regeringen ikke direkte indkomstpolitik mere?

# data[].attributes.subject
Hvorfor bruger regeringen ikke direkte indkomstpolitik mere?

# data[].attributes.body
Regeringen bruger ikke direkte indkomstpolitik, da det skaber et skævt indkomstfordeling. Normalt skal lønningerne i det offentlige være en smule lavere end lønningerne i det private.

# data[].attributes.headline
Hvilke følger har en stram pengepolitik?

# data[].attributes.subject
Hvilke følger har en stram pengepolitik?

# data[].attributes.body
En højkonjunktur betyder, at samfundsøkonomien er i vækst. Der bliver altså produceret stadig flere varer og serviceydelser. Det betyder, at arbejdsløsheden er lav, forbruget er højt, og man låner mange penge til investeringer. Hvis der er for meget gang i økonomien, det man kalder en 'overophedning', vil den lave ledighed betyde, at folk vil kræve mere i løn, så vil priserne stige og underskuddet på betalingsbalancen vil også blive større, fordi folk køber mere i udlandet.

# data[].attributes.body
Indkomstpolitik er, når regeringen forsøger at påvirke lønniveauet i samfundet.

# data[].attributes.body
Flydende kurser er en modsætning af fastkurspolitik. Her følger kurserne ikke hinanden efter politisk beslutning.
Flydende kurser følger ikke andre valutakurser.

# data[].attributes.body
en stram pengepolitik er når nationalbanken holder en begrænsning på penge de trykker så der aftalt hvor mange penge tryk

# data[].attributes.headline
hvilke fordele er der ved passiv struktur politik?

# data[].attributes.subject
hvilke fordele er der ved passiv struktur politik?

# data[].attributes.body
- Stabilitet og forudsigelighed

# data[].attributes.body
De politiske beslutninger, der har med fordelingen af pengene i samfundet at gøre: Hvem skal betale skat, hvordan og hvor meget? Hvem skal have adgang til samfundets goder. Det opfattes ofte som modsætning til værdipolitik.

# data[].attributes.body
Formålet med indkomstpolitik er at begrænse lønstigningerne, så konkurrenceevnen forbedres. Det handler om at begrænse arbejdesgivernes omkostninger, så de kan sælge deres varer billigere i udlandet.

# data[].attributes.headline
Hvilke følger har en lempelig pengepolitik?

# data[].attributes.subject
Hvilke følger har en lempelig pengepolitik?

# data[].attributes.body
En lavkonjunktur betyder at samfundet ikke er i vækst. Det kan betyde, at arbejdsløsheden stiger og forbruget falder eller stagnerer.

# data[].attributes.body
Direkte er når regeringen eller folketinget griber ind i lønniveauet på de offentlige arbejdes pladser og fastfryser lønnen i eksempel et antal måneder, eller man laver lovgivning om, hvilke rammer arbejdsmarkedets parter skal lave overenskomstforhandlinger inden for i en overenskomstperiode.

# data[].attributes.body
indirekte er når regerening opfodre virksomheder til og være tilbageholdende med lønstigninger

# data[].attributes.body
Det er politik, der handler om at regulere fordelingen af goder til de forskellige regioner.

Det kan være i form af støtteordninger til uddannelser og virksomheder, anlæggelse af sygehuse eller udbygning af den offentlige trafik. Det kan handle om generel erhvervsudvikling, eller at rige regioner giver penge til fattigere regioner.

# data[].attributes.headline
Hvilke ulemper er der ved passiv strukturpolitik.

# data[].attributes.subject
Hvilke ulemper er der ved passiv strukturpolitik.

# data[].attributes.body
Man risikerer at konkurrenceevnen forværres, fordi man ikke har forudset rigtigt

Man når ikke at følge med udviklingen

# data[].attributes.body
Effekten er at priser på vare og tjenesteydelser svinger.
Figur 15.1.8 viser effekten af en svingende kurs.

# data[].attributes.headline
16.hvorfor fører man en lempelig finanspolitik

# data[].attributes.subject
16.hvorfor fører man en lempelig finanspolitik

# data[].attributes.body
det er at staten med vilje vil forsøge at få efterspørgslen til at stige. også for at forsøge at sænke skatter og afgifter

# data[].attributes.body
lempelig pengepolitik er når nationalbanken trykker flere penge som gør vi bruger flere og flere penge  som gør at værdien på penge bliver lavere

# data[].attributes.headline
Hvilke fordele er der ved direkte indgreb?

# data[].attributes.subject
Hvilke fordele er der ved direkte indgreb?

# data[].attributes.body
Eksporten stiger, altså vi sælger mere. Importen falder, altså vi får færre varer fra udlandet.

# data[].attributes.headline
Hvilke ulemper er der ved direkte indgreb?

# data[].attributes.subject
Hvilke ulemper er der ved direkte indgreb?

# data[].attributes.body
Købekraften falder og det er svært at gennemføre handler

# data[].attributes.headline
17hvilke fordele er der ved stram finanspolitik?

# data[].attributes.subject
17hvilke fordele er der ved stram finanspolitik?

# data[].attributes.body
-eksporten stiger
-importen falder
-mindre inflation

# data[].attributes.headline
Hvad er uddannelses og forskningspolitik

# data[].attributes.subject
Hvad er uddannelses og forskningspolitik

# data[].attributes.body
uddannelses og forskningspolitik det er politik der handler om hvor mange offentlige udannelsespladser der udbydes hvor de skal udbydes og med hvilke faciliteter det gælder Det samme gælder forskningsinstitutioner og nogle virksomheder, der selv forsker og uddanner.

# data[].attributes.headline
Hvilke regeringer har især brugt Friedmanns ideer, når de har forklaret, hvorfor man ikke skal blande sig i samfundsøkonomien? 10

# data[].attributes.subject
Hvilke regeringer har især brugt Friedmanns ideer, når de har forklaret, hvorfor man ikke skal blande sig i samfundsøkonomien? 10

# data[].attributes.body
De Liberalistiske regeringer har brugt meget af Friedmann syn på hans idéer, da hans forklaringer og hans syn på samfundets økonomi ikke altid bliver reguleret ud fra samfundets økonomi og hvorfor det giver mening. Du kan nemlig ikke altid regulerer samfundsøkonomien, da den hele tiden ændrer sig alt efter samfundets handlinger og lån osv.

# data[].attributes.headline
Hvilke fordele er der ved indirekte indgreb?

# data[].attributes.subject
Hvilke fordele er der ved indirekte indgreb?

# data[].attributes.body
Arbejdsløsheden falder, BNP stiger. Inflationen dæmpes samtidig.

# data[].attributes.body
Skal betalingsbalancen forbedres, kan vi føre stram finanspolitik. Men det går ud over beskæftigelsen

# data[].attributes.headline
Hvilke ulemper er der ved indirekte indgreb?

# data[].attributes.subject
Hvilke ulemper er der ved indirekte indgreb?

# data[].attributes.body
Der kan komme skæv indkomstfordeling. Der går langt tid inden man kan mærke de fordele der kan være, hvis der overhovedet er nogen effekt.

# data[].attributes.headline
18. hvilke ulemper er der ved stram finanspolitik

# data[].attributes.subject
18. hvilke ulemper er der ved stram finanspolitik

# data[].attributes.body
-arbejdsløsheden stiger
-mindre stigning i BNP
-skatter og afgifter hæves-folk får færre midler til forbrug
-færre penge kommer ud i samfundert
-produktionen falder

# data[].attributes.body
Strukturpolitik er alle de forskellige politikker, der kan bruges til at ændre samfundsøkonomiens struktur, det vil sige opbygning. Det er en samlet betegnelse der er med til at understøtte formålet, nemlig:

Erhvervspolitik

Skattepolitik

Uddannelses- og forskningspolitik

Arbejdsmarkedspolitik

# data[].attributes.headline
Hvilke problemer kan regeringen støde på, når den laver indkomstpolitik?

# data[].attributes.subject
Hvilke problemer kan regeringen støde på, når den laver indkomstpolitik?

# data[].attributes.body
Faren er at arbejdeløsheden kan stige og de kan møde modstand fra de forskellige fagbevægelser. Fordelene ved indkomstpolitik viser sig først på længere sigt.

# data[].attributes.body
Indgreb fra staten, der har det formål at få arbejdsmarkedet til at fungere, så udbuddet passer sammen med efterspørgslen af arbejdskraft på de forskellige fagområder.

# data[].attributes.headline
Hvorfor kan regeringen møde modstand fra fagbevægelsen, når de bruger indkomstpolitik?

# data[].attributes.subject
Hvorfor kan regeringen møde modstand fra fagbevægelsen, når de bruger indkomstpolitik?

# data[].attributes.body
Fordi fordelene først viser sig efter lang tid.

# data[].attributes.body
Aktiv strukturpolitik er at staten, aktivt går ind og ændrer på samfundsøkonomiens struktur og opbygning.

# data[].attributes.body
lempelig finanspolitik kan anvendes til at forbedre nogle af de samfundsøkonomiske mål: Økonomisk vækst (øget produktion) og stigende beskæftigelse. Men desværre går det ud over to andre mål, nemlig betalingsbalancen og kravet om stabile priser.

# data[].attributes.headline
19.hvilke fordele er der ved lempelig finanspolitik?

# data[].attributes.subject
19.hvilke fordele er der ved lempelig finanspolitik?

# data[].attributes.body
-arbejdsløsheden falder
-BNP stiger
-folk bruger flere penge hvilket medføre at produktionen stiger
-produktionen stiger det vil sige arbejdspladser skal have flere ansatte hvilket betyder at arbejdsløsheden falder.

# data[].attributes.headline
Hvorfor fører man en stram finanspolitik?

# data[].attributes.subject
Hvorfor fører man en stram finanspolitik?

# data[].attributes.body
når staten lægger en dæmper på økonomien i samfundet. Det kan ske ved, at den kræver flere penge ind, end den bruger, fx ved at sætte skatten op, så forbrugerne ikke har så mange penge til sig selv, og ved at sætte udgifterne ned, fx ved at fyre folk. Man kalder det også for en kontraktiv finanspolitik.

# data[].attributes.headline
39.	Hvilke fordele er der ved en stram pengepolitik?

# data[].attributes.subject
39.	Hvilke fordele er der ved en stram pengepolitik?

# data[].attributes.body
Stram pengepolitik betyder at man forsørger at bremse økonomien og samfundet, fx ved at gøre det dyrere at låne penge.
Fordelen ved at hæve renten for bankerne til National banken, kan være at færre borgere, har råd til at låne penge, at færre iværksættere har råd til at opstarte virksomheder.

En stram pengepolitik vil være aktuelt i et samfund med overforbrug og højkonjektur som evt kan medføre at priserne i samfundet vil stige.

# data[].attributes.headline
20. hvilke ulemper er der ved lempelig finanspolitik?

# data[].attributes.subject
20. hvilke ulemper er der ved lempelig finanspolitik?

# data[].attributes.body
-eksporten falder
-importen stiger
-øget infla

# data[].attributes.headline
40.	Hvilke ulemper er der ved en stram pengepolitik?

# data[].attributes.subject
40.	Hvilke ulemper er der ved en stram pengepolitik?

# data[].attributes.body
Ulempen ved en stram pengepolitik vil være at samfundet går i stå, eller delvist i stå fordi det netop er dyrere at låne penge. Fordi at bankerne skal betale en højere rente for at låne penge fra nationalbanken. Det vil kunne medføre størrer arbejdsløshed og lavere produktion.

# data[].attributes.headline
41.	Hvilke fordele er der ved en lempelig pengepolitik?

# data[].attributes.subject
41.	Hvilke fordele er der ved en lempelig pengepolitik?

# data[].attributes.body
Fordelene ved en lempelig pengepolitik vil være at renten sænkes, arbejdsløsheden falder og erhvervslivet vil blomstre. Yderligere vil det medføre at BNP (BruttoNationalProdukt) stiger

# data[].attributes.headline
42.	Hvilke ulemper er der ved en lempelig pengepolitik?

# data[].attributes.subject
42.	Hvilke ulemper er der ved en lempelig pengepolitik?

# data[].attributes.body
Ulemperne ved en lempelig politik kan være mere import og højere inflation, altså hvor valutaens værdi falder fordi priserne stiger.

# data[].attributes.headline
4 Hvordan styrer en regering forholdene i samfundet i en planøkonomi?

# data[].attributes.subject
4 Hvordan styrer en regering forholdene i samfundet i en planøkonomi?

# data[].attributes.body
Planøkonomi er når der bliver lagt en plan for samfundets økonomiske plan, det den offentlige sektor, der regulerer fordeling og produktion. Planøkonomi findes kun i socialistisk samfund. En fordel ved planøkonomi kunne være, at den giver mulighed for økonomisk lighed mellem borgerne i landet. En ulempe ved planøkonomi er, at det har vist sig at være umuligt at planlægge, hvad borgerne har brug for, og hvad der skal produceres.

# data[].attributes.headline
6 Hvad mener Keynes der sker, hvis man ikke bruger økonomiske politikker og efterspørgslen falder? 

# data[].attributes.subject
6 Hvad mener Keynes der sker, hvis man ikke bruger økonomiske politikker og efterspørgslen falder? 

# data[].attributes.body
Han siger det er vigtigt, at staten blander sig ved at føre økonomisk politik, så økonomien kan udvikle sig så stabilt som muligt. Det er vigtigt, at staten sparer op i de goder tider, så den har økonomi til at komme gennem dårligere tider. Han sagde også, at staten i dårlige tider kan være nødt til at låne penge, hvis den ikke har sparet nok op.

# data[].attributes.headline
5 Hvorfor mener John Maynard Keynes, man skal bruge økonomiske politikker?

# data[].attributes.subject
5 Hvorfor mener John Maynard Keynes, man skal bruge økonomiske politikker?

# data[].attributes.body
Han talte om, at en økonomisk krise med nedgang i efterspørgslen kan blive endnu værre, hvis staten ikke griber ind. Efterspørgslen vil ikke nødvendigvis stige af sig selv igen, ved at markedet tilpasser sig. Efterspørgslen kan fortsætte med at falde, hvis fx renten er høj, eller hvis der er høj ledighed, fordi husholdninger og virksomheder tror, de dårlige tider fortsætter.

# data[].attributes.headline
Hvilke regeringer har især brugt Keynes, når de har forklaret deres økonomiske politikker?

# data[].attributes.subject
Hvilke regeringer har især brugt Keynes, når de har forklaret deres økonomiske politikker?

# data[].attributes.body
Det er særligt de socialdemokratiske regeringer, der har brugt Keynes, når de har forklaret, hvorfor og hvordan de fører finanspolitik

# data[].attributes.body
Det betyder at hvis priserne på varer bliver ved med at stige, så falder valutaens værdi til mindre værd (krone vil være mindre værd)

# data[].attributes.body
Devaluering Valuta bliver mindre værd, end den var før.

Det er en fordel for eksporten, da konkurrenceevnen bliver bedre i og med, at de danske produkter efter en devaluering koster mindre i udlandet. Derudover falder arbejdsløsheden og BNP stiger.

# data[].attributes.body
Revaluering: Valuta bliver mere værd, end den var før.

Det er en fordel for importen, da det bliver billigere at købe varer i udlandet. Derudover dæmpes inflationen, udlandsgælden falder og købekraften i samfundet stiger. Til gengæld stiger arbejdsløsheden og BNP dæmpes.