# data[].attributes.body
Liviu Rebreanu este considerat autorul "celei mai puternice creații obiective a literaturii române"(E Lovinescu). Fiind un reprezentant de seamă al realismului obiectiv din Perioada Interbelică și inovatorul romanului realist obiectiv, considera că literatura trebuie sa fie "o creație de oameni și de viață". ❤️

# data[].attributes.body
Este un roman obiectiv, social, realist, având o acțiune complexă, desfășurată pe mai multe planuri narative și un conflict puternic. Este un roman obiectiv, prin atitudinea detașată a naratorului obiectiv,relatarea la persoana a 3-a, ce conferă veridicitate și verosimilitate întâmplărilor.
Romanul "Ion" este un roman realist prin: prezentarea veridică a realității, obiectivitatea naratorului detașat, care nu se implica in faptele prezentate, lasă viața să curgă, reliefarea individului că produs al societății duc care face parte, descrierea minuțioasă a faptelor inspirate din realitate, prin tehnica detaliului semnificativ, stilul impersonal, sobru, concis și precis

# data[].attributes.body
Autocaracterizarea reiese din monologul interior,Ion fiind framantat de conflictul interior care se da intre glasul pamantului si glasul iubirii.Aceasta lupta este castigata de iubirea pentru pamant:”Las ca-i buna Anuta!As fi o natafleata sa dau cu piciorul pentru niste vorbe…”

# data[].attributes.body
Tema operei accentueaza viata simpla a omului care locuieste in satul transilvanean de la inceputul secolului XX, in care averea, masurata in pamant iti seteaza statutul social si influenta asupra oamenilor. Cele doua teme sunt setea de iubire si dorinta de imbogatire rapida. Ambele teme se regasesc in titlurile celor doua parti ale romanului respectiv "glasul iubirii" si "glasul pamantului".

# data[].attributes.body
Titlul romanului ,,Ion”, de Liviu Rebreanu, este din punct de vedere ortografic un substantiv propriu, genul masculin, singular. Acesta este numele personajului principal al operei, marcand eroul eponim. Titlul romanului se numea la început ,, Zestrea și Rușinea”, însă mai apoi autorul a optat pentru numele actual al operei.

# data[].attributes.body
●Conflictul interior- Intre setea de avere(prima parte "glasul pamantului") si setea de iubire("glasul iubirii") Ion oscileaza intre iubirea pentru Florica si dorinta de a obtine pamanturile Anei.

●Conflictul exterior- intre Vasile Baciu si Ion (Ion este numit "sarantoc" de Vasile Baciu)
-intre George Bulbuc si Ion, din cauza Anei, si apoi din cauza Floricai; conflictul se sfarseste cu moartea lui Ion ucis de catre rivalul sau cu o sapa.

# data[].attributes.body
Social:taranul obsedat de pamant
Ion o seduce pe Ana cu scopul de a se alege cu pamanturile lui Vasile Baciu
Moral:obsesia pentru pamant (se incadrează în tipologia țăranului arivist (calcă pe cadavrea pentru a se îmbogăți)
Ion era foarte materialist si nu ii pasa de Ana
Psihologic:temperament coleric,conflictul interior intre setea de avere si setea de iubire
Ion era foarte agresiv atât verbal, cât și fizic, deoarece se enerva cand se spuneau lucruri rele despre el

# data[].attributes.body
Caracterizarea directa reiese din modul in care celelalte personaje il percep pe Ion.Protagonistul este vazut in mod diferit de catre acestea,prin tehnica pluriperspectivismului,subliniind complexitatea personajului.Pentru narator,Ion este “iute si harnic ca ma-sa”, pentru Vasile Baciu este un “sarantoc,hot si talhar”,pentru George Bulbuc este “artagos ca un lup nemancat”,iar pentru Ana “Ionica,norocul meu”.Interesant este ca unele personaje isi schimba parerea despre protagonist,deoarece sesizeaza caracterul sau duplicitar.Doamna Herdelea il  caracterizeaza direct spunandu-i ca e “cumsecade si istet”,fiind foarte harnic si priceput in a munci pamantul.Atunci cand se arata nerecunoscator fata de invatator,este numit “bicisnic,fara pereche in blestematii”,iar preotul Belciug il catalogheaza “un stricat,bataus,un om de nimic”,pentru ca in final sa il numeasca “mandru crestin”.

# data[].attributes.body
Caracterizarea indirecta evidențiază trăsăturile pronind de la fapte, comportamentul, relatii cu celelalte personaje, atitudine, limbaj
Viclenia reiese din faptele sale,pentru ca se căsătorește cu Ana,având un obiectiv bine definit si anume:obținerea averii sale

# data[].attributes.headline
TRĂSĂTURI DE CARACTER + DOUĂ SCENE SEMNIFICATIVE

# data[].attributes.subject
TRĂSĂTURI DE CARACTER + DOUĂ SCENE SEMNIFICATIVE

# data[].attributes.body
Trăsăturile de caracter ale lui Ion sunt: Ipocrizia sa,care se reflectă încă din începutul operei atunci când o urmărește pe Ana,,cu vicleșug, pentru că avea locuri și case și vite multe", iar apoi o vede pe Florica, mai frumoasa că oricând. O alta trăsătură de caracter semnificativă este egoismul personajului, care reiese din faptul că pune pe primul loc binele personal de repetate ori, calcă în picioare orice elemente morale: o seduce pe Ana, își șantajează socrul, își lovește cu brutalitate soția, împingând-o către sinucidere. Alte trăsături ale personajului sunt: hărnicia, istețimea și tăria de caracter.Toate acestea se transformă treptat în defecte.
O scenă semnificativă este hora din expozițiune, unde sunt se evidențiază mai multe conflicte exterioare, respectiv între Ion și Vasile Baciu, între Zaharia Herdelea și preotul Belciug și între Ion și George Bulbuc.Tot în expozițiune apare pentru prima oară conflictul interior al lui Ion, între glasul pământului și glasul iubirii. A doua scenă semnificativă este momentul în care Ion află că Ana este gravidă și fuge din casa, apoi sărută cu voluptate pământul.