# data[].attributes.headline
Metaller gir lett fra seg elektronene i det ytterste skallet sitt. Det gjør at metallatomer ofte er bundet til hverandre med metallbindinger, der kjernen og de indre elektronene ligger pakket tett i tett som små kuler, mens ytterelektronene deles av alle atomene og kan bevege seg nokså fritt i metallet

# data[].attributes.subject
Metaller gir lett fra seg elektronene i det ytterste skallet sitt. Det gjør at metallatomer ofte er bundet til hverandre med metallbindinger, der kjernen og de indre elektronene ligger pakket tett i tett som små kuler, mens ytterelektronene deles av alle atomene og kan bevege seg nokså fritt i metallet

# data[].attributes.headline
Forskjellige bindinger fra "Kjemikeren svarer"

# data[].attributes.subject
Forskjellige bindinger fra "Kjemikeren svarer"

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finner du mange av våre svar sortert på emner. Sjekk disse før du sender inn ditt spørsmål!

# data[].attributes.headline
metallbindinger er en kjemisk binding mellom metallatomer. Metallatomene deler alle elektronene mellom seg og det er det som gir dem de karakteristiske egenskapene.

# data[].attributes.subject
metallbindinger er en kjemisk binding mellom metallatomer. Metallatomene deler alle elektronene mellom seg og det er det som gir dem de karakteristiske egenskapene.

# data[].attributes.headline
Hvilke type grunnstoff finner vi i metallbindinger?

# data[].attributes.subject
Hvilke type grunnstoff finner vi i metallbindinger?

# data[].attributes.headline
Metallbinding opptrer i metalliske grunnstoffer og legeringer og er karakterisert ved at metallatomene avgir valenselektroner som energetisk befinner seg i det som kalles et ledningsbånd. Det er disse elektronene som gir metallene høy elektrisk og termisk konduktans og metallisk glans. Denne typen binding, der elektroner holder til i en slags sky rundt kationer, gir metallene deres viktige egenskaper.

# data[].attributes.subject
Metallbinding opptrer i metalliske grunnstoffer og legeringer og er karakterisert ved at metallatomene avgir valenselektroner som energetisk befinner seg i det som kalles et ledningsbånd. Det er disse elektronene som gir metallene høy elektrisk og termisk konduktans og metallisk glans. Denne typen binding, der elektroner holder til i en slags sky rundt kationer, gir metallene deres viktige egenskaper.

# data[].attributes.headline
Masse forskjellige bindinger vi har :kovalant binding, ionebinding og metallbinding.

# data[].attributes.subject
Masse forskjellige bindinger vi har :kovalant binding, ionebinding og metallbinding.

# data[].attributes.headline
Hvilke typer bindinger kan atomene danne? 

# data[].attributes.subject
Hvilke typer bindinger kan atomene danne? 

# data[].attributes.headline
Periodesystemet består også av farger som utgir hva de kommer fra. Gass, metaller, halvmetaller, ikke-metaler også radioaktiv.

# data[].attributes.subject
Periodesystemet består også av farger som utgir hva de kommer fra. Gass, metaller, halvmetaller, ikke-metaler også radioaktiv.

# data[].attributes.body
metaller, halvmetaller og ikke-metaller

# data[].attributes.headline
Atom er bygd av proton (positive ladden i kjernen), nøytron (nøytrale) kjernen også og elektron (negativt ladd) i banen. 

# data[].attributes.subject
Atom er bygd av proton (positive ladden i kjernen), nøytron (nøytrale) kjernen også og elektron (negativt ladd) i banen. 

# data[].attributes.headline
Et molekyl består av minst to atomer, som holdes sammen med en kjemisk binding.

# data[].attributes.subject
Et molekyl består av minst to atomer, som holdes sammen med en kjemisk binding.

# data[].attributes.headline
I periodesystemet er alle grunnstoffene ordnet etter økende atomnummer. Atomnummeret er det samme som antall protoner i kjernen.

# data[].attributes.subject
I periodesystemet er alle grunnstoffene ordnet etter økende atomnummer. Atomnummeret er det samme som antall protoner i kjernen.

# data[].attributes.headline
De gir informasjon om antall elektroner i det ytterste skallet. Atomer som står i samme gruppe har like mange elektroner ytterst.

# data[].attributes.subject
De gir informasjon om antall elektroner i det ytterste skallet. Atomer som står i samme gruppe har like mange elektroner ytterst.

# data[].attributes.attachment_link.description
Interactive periodic table showing names, electrons, and oxidation states. Visualize trends, 3D orbitals, isotopes, and mix compounds. Fully descriptive writeups.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I periodesystemet finner vi informasjon om grunnstoffene som hjelper oss å forutsi hvordan de reagerer kjemisk eller hvordan de oppfører seg fysisk. Her har vi oppsummert noe av det du kan finne ut hvis du kjenner systemet i periodesystemet:

I periodesystemet er alle grunnstoffene ordnet etter økende atomnummer. Atomnummeret er det samme som antall protoner i kjernen.

De loddrette kolonnene kalles grupper. Nummeret på gruppa gir informasjon om antall elektroner i det ytterste skallet. Atomer som står i samme gruppe har like mange elektroner ytterst.

De vannrette radene kalles perioder, og angir hvor mange elektronskall atomene har. Atomer i samme periode har altså like mange elektronskall.

Ofte markeres rutene med ulike farger for å vise hvilke stoffer som er metaller, halvmetaller og ikke-metaller.

# data[].attributes.attachment_link.description
I periodesystemet finner vi informasjon om grunnstoffene som hjelper oss å forutsi hvordan de reagerer kjemisk eller hvordan de oppfører seg fysisk. Her har vi oppsummert noe av det du kan finne ut hvis du kjenner systemet i periodesystemet: I periodesystemet er alle grunnstoffene ordnet etter økende atomnummer.

# data[].attributes.headline
De syv horisontale radene i tabellen kalles perioder, og de 18 vertikale kolonnene kalles grupper.

# data[].attributes.subject
De syv horisontale radene i tabellen kalles perioder, og de 18 vertikale kolonnene kalles grupper.

# data[].attributes.headline
en tabell som klassifiserer grunnstoffer i perioder

# data[].attributes.subject
en tabell som klassifiserer grunnstoffer i perioder

# data[].attributes.headline
Gruppene 1, 2, 13, 14, 15, 16, 17 og 18 kalles hovedgrupper. De øvrige gruppene fra og med 3 til og med 12 ble tidligere kalt bigrupper, og grunnstoffene ble kalt innskuddsgrunnstoffer. De kalles i dag innskuddsmetaller eller d-blokken.

# data[].attributes.subject
Gruppene 1, 2, 13, 14, 15, 16, 17 og 18 kalles hovedgrupper. De øvrige gruppene fra og med 3 til og med 12 ble tidligere kalt bigrupper, og grunnstoffene ble kalt innskuddsgrunnstoffer. De kalles i dag innskuddsmetaller eller d-blokken.

# data[].attributes.headline
I periodesystemet er grunnstoffene ordnet etter økende atomnummer i en tabell.

# data[].attributes.subject
I periodesystemet er grunnstoffene ordnet etter økende atomnummer i en tabell.

# data[].attributes.body
viser ulike grunnstoffer