# data[].attributes.headline
Jockes tankar                         Det är ett bra sätt för alla elever att "testa" sina tankar och idéer på en person innan de ska delge en större grupp. Tryggt att ha en till person som håller ens rygg inför stora gruppen.

# data[].attributes.subject
Jockes tankar                         Det är ett bra sätt för alla elever att "testa" sina tankar och idéer på en person innan de ska delge en större grupp. Tryggt att ha en till person som håller ens rygg inför stora gruppen.

# data[].attributes.body
Fler perspektiv och högre i tak i gruppen om det arbetas in från tidig ålder.

# data[].attributes.body
1. att använda varandras styrkor och kunskap.
2. Att jag kan använda den i mitt ämne Bild. Ge mig nya tanker.
3. Detta metod kan kan lyfta upp de sociala samspelet.

# data[].attributes.headline
Jag kommer definitivt att implementera detta i klasserna, åtminstone på försök. Det kommer förhoppningsvis att få alla att bli mer delaktiga och bidragande.

# data[].attributes.subject
Jag kommer definitivt att implementera detta i klasserna, åtminstone på försök. Det kommer förhoppningsvis att få alla att bli mer delaktiga och bidragande.

# data[].attributes.body
D

# data[].attributes.body
Jag tar med mig att prova att göra EPA på fredagar när vi utvärderar veckan i vittraboken. Jag tror att det kan vara effektivt då eleverna känner till arbetssättet och forumet med vittraboken. Jag kommer även tänka in livlina i min undervisning. Ett bra sätt att lyssna aktivit medn också att våga sig på att tala inför gruppen.

# data[].attributes.body
Att dem får pröva sina tankar med en kompis innan de delar med sig till hela gruppen.
No hands up
Kooperative lärande.

# data[].attributes.body
Jag tänker absolut att EPA är en bra metod att prova om det ges de rätta förutsättningar. Jag jobbar fortfarande med att få 100% arbetsro i min  klass. Jag jonbbar delvis enligt EPA då jag ger eleverna öppna frågor då elverna först får fundera själva en stund. Då skapas automatisk arbetsro. Nästa steg som jag måste utveckla är att eleverna ska delge sina tankar till varandra för att senare lyfta de i hela gruppen (parvis) Idag redovisar de sina tankar enskilt inför gruppen och då är det fortfarande elever som inte vill prata inför stora gruppen. Det kan vara ett sätt för att hjälpa just de eleverna.och ta stöd av varandra.

# data[].attributes.body
Det lärorikt att höra andra tankar och idéer.
Gillar livlinan!

# data[].attributes.body
1. Att eleverna kan säga varandras saker. Vad tänker du om vad A sa?
2. Det tar tid för eleverna att vänja sig med No hands up. Men det hjälper på lång sikt.
3. klassråd o livlina

# data[].attributes.body
Kommer att använda "No-hands-up" i bildundervisningen och i värdegrundsarbetet skola/fritids för att lyfta fram fler elever och deras åsikter/tankar/reflektioner.

Att pardiskussioner kan skapa ett klimat där även "obekväma" värderingar kan och får lyftas upp utan att det blir jobbigt.

Att användandet av EPA i längden utvecklar elevernas debatt- och diskussförmåga, samt utvecklar och medvetandegör sina egnas och klasskompisarnas kunskaper.

# data[].attributes.body
Ett bra sätt att få alla elever delaktiga.

Att alla tänker en egen tanke innan de delar med andra. Det är lätt annars att säga samma sak som en kompis.

Jag tror att man lär sig mer genom dessa tre steg, egna tankar, utveckla tankarna tillsammans och sedan i grupp.
Förmågor som analys, diskussion och jämförelse utvecklas mer. Missförstånd kan snappas upp och begrepp redas ut.

# data[].attributes.body
1. Att lyssna på hur andra har implementerat EPA gav nyttiga idéer att använda i klassrummet: glasspinnar, livlina, öppna frågor.

2. Hur man kan ta bort prestigen i klassen samt öka acceptansen för att göra fel :). genom att låta alla elever svara "no hands up " och glasspinnar.

3. Pardiskussioner kan vara ett stöd/trygghet för elever att se att de uppfattat rätt och våga prata i grupp.

# data[].attributes.body
1.     Jag har nyligen börjat använda EPA i förskoleklassen och då har ”enskilt” delen blivit lite rörig (vilket jag tror beror på att de är ovana vid det) men att diskutera i par för att sedan dela med sig till alla har fungerat väldigt bra och barnen har varit väldigt delaktiga. I helklass är det många som vanligtvis drömmer sig bort eller liknanade men detta fick dom att fokusera mer. Därför vill jag fortsätta och utveckla EPA mer.

2.     Två bra idéer som jag vill testa är ”livlinan” för de elever som inte kan/vill svara och att använda glasspinnar/app för att fördela ordet slumpmässigt. Bland 40 elever är det många som hamnar i skymundan och detta kan ge en ökad möjlighet till att alla får komma till tals.

3.      Just pardiskussioner att låta någon annan få höra sina tankar innan tror jag är viktigt och kan vara väldigt givande för barnen i förskoleklassen.

# data[].attributes.body
Tillfället fungerar som exempel på EPA:s fördelar - alla fick höras, och gemensamma slutsatser redovisades. Ett sätt att komprimera fram en gemensam kärna i ämnet för dagen.

Jag kan tänka mig att pröva EPA i undervisningen. Om det lyckas eller ej beror dels på min egen presentation av frågan/ämnet, och dels på deltagarnas motivation och förmåga att reflektera och resonera.

Jag tror att EPA kan bidra till att minska motsättningarna mellan de elever som "vill visa sig duktiga" och räcka upp handen och de som av olika skäl väljer att inte göra det.
Om metoden dessutom bidrar till ett klimat där det är OK att svara "fel", så minskar det även stressen och prestigen inför uppgiften/uppgifterna.

# data[].attributes.body
1. Jag vill i första hand pröva EPA under klassråd då jag tycker att det är oerhört svårt att komma åt elevernas tankar i frågor som rör dem. Ingen vill engagera sig i helklass.

2. Jag har tidigare använt "no hands up" med goda resultat när jag jobbade på gymnasiet. Jag skulle vilja hitta tillbaka till metoden, men kombinera den med EPA.

3. Den främsta fördelen med EPA + "no hands up" upplever jag är att alla elever förväntas vara delaktiga men att pressen inte blir så stor på enskilda elever när de först kan tänka själv, sedan pröva sina tankar i mindre grupper och slutligen dela med sig av både sina egna och andras tankar.

# data[].attributes.body
1. Att jag i fortsättningen ska planera in tid för eleverna att, i din enskilda delen av EPA, hinna skriva ner sina egna tankar. Detta ger även mig som lärare möjlighet att exempelvis samla in elevernas tankar om de inte gärna delar med sig i samtalen senare. Då har de ändå fått visa mig sina tankar, fast skriftligt.
2. Jag tycker om EPA modellen då den flyttar fokus från individen och dess tankar. Kan vara väldigt jobbigt att direkt dela med sig av sina egna tankar. EPA gör det möjligt att skapa ett "VI" kring åsikterna. Man behöver inte känna sig lika utsatt.
3. Eftersom att EPA bör utgöras av öppna frågor så kräver det även att jag som lärare även har planerat vad jag ska ställa för frågor. Du hamnar helt enkelt inte i situationer där; "vi sak ha någon diskussion kring detta och jag ställer några frågor..." vilket många gånger slutar i slutna frågor. Det är skönt att ha planerat in även vilka frågor som ska ställas och jag kan styra undervisningen åt det håll jag vill att den ska gå, utifrån mitt syfte och beroende på vilka frågor jag ställer.

# data[].attributes.body
Att eleverna kan bygga vidare på varandras svar " Vad tänker du om vad X sa?"

Att fortsätta använda EPA i undervisningen.
Använda EPA-metoden i fler ämnen och försöka utveckla elevernas svar genom att de också ska försöka berätta hur det kommer sig att de tror/tycker som de gör.

# data[].attributes.body
* Bra sätt att kolla av att alla elever hänger med.
*Uppmärksamheten får mer betydelse.
*Ger alla tid att TÄNKA SJÄLVA.

- Känslan av jaget och gruppen förstärks och ger motivation att delta i undervisningen och ta ansvar för eget lärande.