# data[].attributes.body
Hjernen skal bruge ca. 20 kg sukker om året for at fungere.
(eksta fact, ved ikke om det er nyttigt): Vores krop er 3 måneder om at ændre en vane. Første måned er altid værst. Her ’craver’ kroppen nemlig alle de søde sager, og du kan få abstinenser.

25% af verdens befolkning er sukkerafhængige. Det vil sige 1. 250.000 danskere.

# data[].attributes.body
ELVIRA TJEK SNAPCHAT

# data[].attributes.body
1. Hvad indeholder sukker?
a) mineraler  b) energi c) vitaminer d) proteiner

2. Hvad hedder stoffet som udløses i hjernens belønningssystem?
a) Serotonin b) Tryptofan c) Dopamin d) Noraadrenalin

3. Hvilken kommune var den første der sagde nej til sukker i institutioner?
a) Randers. b) Horsens. c) Slagelse. d) Løjt

4. Hvor mange gram sukker er ca. anbefalet for et gennemsnitligt voksent menneske at indtage om dagen?
a) 30g  b) 11g  c) 42g.  d) 25.

5. Hvor mange % sukker skal en god og varieret kost helst indeholde?
a) 10% b) 44% c) 11,5%  d) 23%

# data[].attributes.body
Kroppen har naturligt lyst til sukker, men den bliver IKKE fysisk afhængig. Sukkerafhængighed er noget vi bilder os selv ind, for at måske have et lidt for stort sukkerforbrug.

# data[].attributes.body
Kalorier fra sukker, mætter i ofte dårlige og kortere tid, end andre energigivende stoffer. De har desuden også en tendens til at påvirke din appetit, som gør at du kommer til at spise for meget og for it.

# data[].attributes.headline
Kopieret, men kan ikke rigtig sige det med bedre ord. 

# data[].attributes.subject
Kopieret, men kan ikke rigtig sige det med bedre ord. 

# data[].attributes.body
På den korte bane kan sukker gøre dig glad, fordi højt blodsukker får hjernen til at producere serotonin − et stof, der kobles sammen med vores humør. Men kun kortvarigt. Blodsukkeret falder hurtigt igen. Det samme gør humøret. Tit vil du ligefrem være i dårligere humør, når slikposen er tømt.

# data[].attributes.body
http://www.dansukker.dk/dk/om-sukker/saadan-produceres-sukker-af-sukkerroer.aspx

# data[].attributes.body
https://www.sundhed.dk/borger/patienthaandbogen/sundhedsoplysning/overvaegt/sukkers-betydning-for-sundheden/

# data[].attributes.body
https://www.dr.dk/levnu/krop/sodavand-bliver-til-fedtlever

# data[].attributes.body
http://www.beeculture.com/catch-the-buzz-top-10-largest-sugar-producing-countries-in-the-world/

# data[].attributes.body
Vi har om sukker. Det kaldes også sukrose, sakkarose eller ren sukker. Ren sukker indeholder ingen mineraler eller vitaminer – modsat til den sukker der er i sød frugt. Ren sukker indeholder kun energi, og ingen næringsstoffer.
Det anbefales, at en god kost højst skal indeholde 10 % sukker af energiindholdet fra kosten. De 10% svarer for et børnehavebarn til max 30 g sukker om dagen, 45-55 til et skolebarn, en voksen kvinde 55g og en mand 70g.
Dog viser kostundersøgelser at hver dansker i gennemsnit indtager 20 kg. Sukker om året, som vi hovedsageligt får fra sodavand, slik, saft og andre søde sager.
Især børnene får alt for meget sukker, og 6/10 børn får mere end 10% deres energiindhold fra sukker.

# data[].attributes.headline
Top 10 steder i verden der spiser mest sukker

# data[].attributes.subject
Top 10 steder i verden der spiser mest sukker

# data[].attributes.body
10. Kina: 33g
9. Indien: 58g
8. Indonesien: 62g
7. Pakistan: 62g
6. USA: 90g.
5. Egypten: 94g.
4. EU: 100g.
3. Mexico: 104g.
2. Rusland: 108g
1, Brasilien: 152g.

# data[].attributes.body
Sukkertræng kan være ligeså stærk som en trang til tobak eller alkohol. Trangen til sukker, kan også være ligeså svær at slippe af med. En undersøgelse der er blevet lavet på rotter, om vi er afhængige af sukker, viser at sukker aktiverer det samme belønningssystem i hjernen, som heroin og morfin. Det udløser et signalstof i hjernen som giver os den følelse og velvære, der er meget svær at modstå.

# data[].attributes.headline
What Does Sugar Actually Do To Your Body? 

# data[].attributes.subject
What Does Sugar Actually Do To Your Body? 

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=utXcI3FqzeM

# data[].attributes.body
Horsens var den første kommune  der sagde nej tak til sukker i institutioner. Når et barn havde fødselsdag blev der serveret frugt (altså 'naturligt' sukker, fra frugt og bær). Det har gjordt en del danskere "vrede" (især ældre), men de fleste mener at når barnet har b-day, hører en flødebolle altså med. Nogle er derimod meget tilfredse med den beslutning.  Forældre til børn med diabetes er især glad for beslutningen.

# data[].attributes.body
http://www.worldatlas.com/articles/top-sugarcane-producing-countries.html

# data[].attributes.headline
(Kan ikke sætte mit diagram ind her, men her er tallene)

# data[].attributes.subject
(Kan ikke sætte mit diagram ind her, men her er tallene)

# data[].attributes.body
Brasilien: 739.300 ton
Indien: 341.200 ton
Kina: 125.500 ton

# data[].attributes.headline
hvor og hvordan bliver stoffet produceret?

# data[].attributes.subject
hvor og hvordan bliver stoffet produceret?

# data[].attributes.body
2. Den mest brugte sukkerproduktionsmåde er sukkerroen. Så roen skal sås i markerne, skal der for at undgå sygdomme – og skadedyrsangreb, helst ikke være dyrket sukkerroer på den mark 2 foregående år.
Landet som dyrker allermest sukkerrør er Brasilien. Her producere de ca. 739.300 ton sukkerrør. Syd- central Brasilien dyrker mere end 90% at landets samlede dyrkning.

# data[].attributes.headline
Skadelige effekter ved langvarig indtagelse

# data[].attributes.subject
Skadelige effekter ved langvarig indtagelse

# data[].attributes.body
Tegn og symptomer på, at man er sukkerafhængig kan være; sukkertrang, træthed, rastløshed, besvær med hukommelse og koncentration, lav stresstærskel, lav smertetærskel (fysisk og psykisk), opfarenhed, irritation, frustration, opgivenhed, nedtrykthed, ubehersket, let til tårer og lavt selvværd.
Trætheden kan b.la komme af, at blodsukkeret stiger of falder hele tiden, hvis man spiser store mængder sukker, da sukker nedbrydes og optages hurtigt i kroppen.
Almindeligt hvidt sukker er bundet sammen af to slags sukker; glukose og fruktose. Disse to bliver dog skilt ad, når de når tarmen, og bliver derefter fordøjet forskelligt. Størstedelen af glukosen forbrændes i cellerne og musklerne, mens fruktosen går til leveren. Der bliver den lagret som fedtdepoter. Dette kan have flere negative effekter, såsom risiko for åreforsnævring og blodpropper, da der fra leveren bliver frigivet mere fedt til blodet. Andet kan også være leverbetændelse, og senere skrumpelever. Det er dog få der får dette.
Store mængder sukker kan derudover også skade kostens energikvalitet. Sukker udtynder nærmest næringsstofferne i kroppen, og sætter sig i stedet for vigtige vitaminer, mineraler og fedtstoffer.

# data[].attributes.body
https://www.sundhed.dk/borger/patienthaandbogen/psyke/sygdomme/narkotiske-stoffer/narkotika-tegn-paa-afhaengighed/

# data[].attributes.body
Som måske kan bruges

# data[].attributes.body
Tænkte at vi måske kunne bruge den i fremlæggelsen kort.

# data[].attributes.attachment_link.title
How sugar affects the brain - Nicole Avena

# data[].attributes.body
https://www.kropsinstituttet.dk/blog/2015/1/12/sukkerafhngighed

# data[].attributes.headline
Fysiologiske effekter ved gentagen indtagelse

# data[].attributes.subject
Fysiologiske effekter ved gentagen indtagelse

# data[].attributes.body
Hvis man spiser et balanceret og varieret måltid når man er sulten, så udløses der dopamin, fordi hjernen belønner dig for at du spiser, og dermed øges dopamin niveauet. Men hvis man fortsætter med at spise den samme ret hver dag, vil dopamin niveauet igen falde, og til sidst vil der ikke blive udløst noget dopamin, når man spiser det. Retten vil altså blive kedelig.
Sukkers dopamin niveau falder dog ikke, når man bliver ved med at spise det igen og igen. Dermed,  indtager man det gentagne gange fordi det ikke bliver kedeligt, og fordi det stadig udløser den lykkestimulerende følelse.
(kan seriøst ikke finde ud af hvad der ellers sker - aner ikke hvad Nicole vil have)

# data[].attributes.body
Når man indtager sukker, opfanger smagsløgene det, og sender et signal til - b.la  - hjernenbarken, i den del hvor den søde smag bearbejdes. Herfra, aktiveres hjernens belønningssystem, som er en masse kemiske veje, over det hele i hjernen, der fortæller én at man bør gøre det man lige gjorde, igen. Dette system kan aktiveres på mange måder; det aktiveres b.la når vi spiser, socialiserer og har samleje.
Dopamin er et kemikalie/neurotransmitter, og er en vigtig del af belønningssystemet. Dets receptorer - eller signalmodtagere - sidder ulige fordelt i for-hjernen. I nogle områder er der klynger af dopamin-receptorer, og disse steder er en del af belønningssystemet. Nogle stoffer, som fx. alkohol, nikotin og heroin, får dopaminen til at gå i overdrive, hvilket gør nogle mennesker afhængige af det rus af lykkefølelse man får. Sukker aktiverer også dopamin, dog ikke helt lige så voldsomt som de andre førnævnte stoffer, og sukker i sig selv er ikke decideret farligt. Men det kan dog gøre én lige så afhængig som de andre stoffer, hvis det gentagent indtages - hvilket vi kommer ind på nu. (serotonin??)