# data[].attributes.body
Tanja, Camilla

- flere og flere får stress
- stigende tendens i samfundet
- konsekvens af mange valg og præsentationspres

- mange valg
- ansvarspres
- spiseforstyrrelser —> refleksive tabere
- uddannelse
- identitet

en teori der kunne forbinde sig med dette emne, kunne være Gergens teori.
- flere arenaer

-       Psykologisk problemstilling

o   Hvad er årsagen til stress for unge mennesker

-       Årsager til stress hos børn og unge

o   pres i skolen

-       Hvilke symptomer på stress nævnes?

o   Vægtregulering

o   Hovedpine

o   Manglende søvn

o   Manglende overskud

o   Angst

o   Mangel på madlyst

# data[].attributes.body
(Simone)

Dannelse af identitet i følge den postmoderne tænkning.

Ens identitet blev ikke afgjort af den kultur man voksede op i

mere. F.eks. individets livforhold

bliver ikke styres af familiens funktion, uddannelse og beskæftigelse.

På den måde er vi blevet givet en kulturel frisættelse. Vi har uendelige muligheder nu for at skabe

vores egen identitet og tage beslutninger om vores eget liv. Et

individ må selv vælge, hvordan hans/hendes

identitet skal udforme sig - ligesom et personligt livsprojekt - individet må selv overveje, evaluere

og handle udfra om man er tilfreds eller ej.

Man tager selv stilling til, hvem man er som person, og om man kan lide den livssituation, som

man er placeret i. Dette er f.eks. gældende med uddannelse: Det kan godt

være at det

familieforetagende er landbrug, men man har selv valget om, hvad man vil uddanne sig som. Eller

om man skal satse på sin store drøm om at blive skuespiller.

Mennesker afprøver livet igennem disse uendelige muligheder, som man på egen hånd skal forsøge at navigere sig igennem.

# data[].attributes.body
Ny narcissisme i dag er hængt op over de sociale medier. Før i tiden var narcissismen hos mennesker personligt, og i deres omgangskredse. I dag er det på de sociale medier, hvor man selv bestemmer hvordan man skal fremstå over for andre mennesker. I dag handler det om at spise sundt, tage et billede, og ud på de sociale medier. Hvis man er på ferie et varmt sted, tager man have et billede og lægger op på de sociale medier. Er man i sit fitness center for anden gang i en måned, tager man et billede og lægger op.

Alle de gode ting mennesker går i gennem, ryger op på de sociale medier som en dagbog.

Narcissismen:

Narcissismen begyndte i 1980’erne, da nogle ungdomsforskere mente at ungdommen var blevet sådan. Narcissisme betyder at man er selvoptaget og egoetisk. Altså de unge var blevet selvoptaget og har behov for andres anerkendelse end før.
Det var her i 80’erne hvor man tog spejle op på cafeer, så man kunne beundre sig selv som fx sin nye fitness krop. Og det var også her i den senmoderne kultur, man så op til sine idoler og ville ligne dem.
narcissisterne veksler mellem at have mindreværdsfølelser og storhed, da de hele tiden har behov for at få anerkendelse af andre mennesker.

# data[].attributes.body
Emilie &Nanna
- Amerikanske Sociolog (1909 - 2002)
- Tre forskellige samfunds typer
- 1. det traditionelle -->
- Lokalsamfundet og slægten udgør rammen om uddannelsen
- Orienteret mod fællesskabet og afhængig af det.
- 2. det moderne -->
Kernefamilien udgør rammen om identitets dannelsen
- Orienteret mod indre normer og værdier og afhængig af dem.
- 3. det senmoderne -->
-  Forældre, jævnalderen og massemedier udgør rammen om identitetsdannelsen
- Orienteret mod andre og afhængig af andres anerkendelse

# data[].attributes.body
(Simone)
Goffman: 1922-1982

Erving Goffman var en canadisk sociolog.
Hans teori var baseret på tanken: ”Hverdagen er et skuespil.”

Begreber:

Rolle: Man påtager sig roller hver dag i forhold til, hvad man skal. Roller som man falder ind i. F.eks. politimand.

Identitet: Den rolle man spiller.

Kulisser: De rammer som man optræder i – de forskellige arenaer. F.eks. i klasseværelset.

På scenen: i centrum, skal helst fremstå fejlfri.
Bag scenen: afslappet – mest sig selv. Eks. Tv-værter skal lyde velformuleret, lige så snart kameraet er slukket, kan de bande osv.

Indtryk: Det som vi opfatter.
Udtryk: Den måde man fremstiller sig selv på.

Dramatisering: Måden man spiller sin rolle på, hvor godt man egentlig spiller den. Man kan f.eks. i klasseværelset ser ud som om, at man laver noget og ser koncentreret ud for læreren, men man i virkeligheden laver noget andet.

Ærlig aktør: Den der tror så meget på rollen, at man bliver i den også selvom man kommer i et andet miljø.
Kynisk aktør: Stopper med rollen, når der ikke længere er brug for det. Man ved godt det er en rolle, som man kan stoppe med når somhelst.

Falskhed: Bedrage publikum.
Accepteret falskhed: Eks. Læge der siger til et klamt benbrud ”det skal vi nok få styr på”, selvom han selv synes det ser slemt ud.

Holdarbejde: Bekræfte hinanden i at spille en bestemt rolle.

Hjælp fra publikum: Andre kan træde til og forklare det for én/redde en, hvis man laver en fejl i sin rolle.

# data[].attributes.body
Psykoterapeut og udviklingspsykolog.
Fokus på identitet.
Inspireret af Freud - barndommens betydning.
Kliniske (videnskabelige psykologiske studier) studier af soldater i 2. Verdenskrig.
--> Hvordan dannes identitet? Identitet udvikles livet igennem.
Identitet dannes i samspil med andre.
Jeg-identitet:
At være i overensstemmelse med sig selv og sin krop.
Sociale-identitet:
At være i overensstemmelse med andre.
--> Som f.eks. relationer og grupper.

# data[].attributes.body
Mihriban

- Postmoderne psykolog Kenneth Gergen (f.1934)

- Identitets problem

- Moderne menneske er udstyret af mange identiteter

- Menneskets identitet er ikke dybtliggende og uforanderlig essens

- Ifølge ham, plot positivt

Hvem er han

- Moderne psykolog (den mest moderne og ekstreme af dem vi gennemgår)

- Socialkonstruktionist

Mange identiteter

- Identitet er en social konstruktion

- Ingen dybereliggende/fast kerne

- Identitet forandre sig konstant - forskellige arenaer

- Multipelt selv; mange identitet

-  Kamæleon, vi er ligesom dyret ”skifter farve”

- Vi tilpasser identitet efter sociale sammenhæng

- Vi har kun identitet, når den anderkendes og har betydning i den sociale sammenhæng

# data[].attributes.body
Elisabeth og Ida

Bagrund: Engelsk sociolog (tidligere spindoktor)

- Hvordan ens identitetsdannelse efter den kulturelle frisættelse

-frisat fra tradition

- Man kan selv vælge hvordan man vil være

-tidligere: Identitet ud fra baggrund, geo, køn

Vi skaber en historie om os selv som gir mening for os selv, man reflektere over hvem man gerne vil være.

Identitet:
Noget vi selv skaber

Personligt projekt
Vi skaber en sammenhængende fortælling om sig selv. Det er den røde tråd i de forskellige fortællinger.

Refleksivt projekt
Hvem vil jeg være?
Valg af livsstil: Tøj, mode, krop, holdninger osv.
Social konstruktion

Ontologisk sikkerhed
Udvikles i de tidligere leveår.
Ontologi. læren om tilværelsen. Den ontologiske sikkerhed bliver en vaccine mod risikosamfundet.

risikosamfundet: Øget opmærksomhed mod ricissi fra medier og eksperter.

# data[].attributes.body
Kadriye, Mina

Han var en fransk sociolog og filosof. (1931-2002)

Han har skrevet 3 kapitaler:

Økonomisk kapital = økonomiske ressourcer man har med sig ( den enkeltes formue.)

Kulturel kapital = hvordan man opfører sig eller ens almenviden (viden, uddannelse og sprog og dannelse)

Social kapital =  relationer, sociale netværk og grupper man går i. (hvis man er opvokset i et fattigt miljø, så får man også en vennekreds der tilhører det miljø.)

Han mener at man ikke kan leve sine drømme, som man vil fordi  man er begrænset af sine kapitaler.