# data[].attributes.headline
Az utolsó mikrotanítás, avagy tudom, hogy nincs bocsánat a késésért

# data[].attributes.subject
Az utolsó mikrotanítás, avagy tudom, hogy nincs bocsánat a késésért

# data[].attributes.body
A már oly sokszor emlegetett kurzusunk utolsó mikrotanítása az első olyan foglalkozás volt, melyen nem kellett számolnunk. A tanórán József Attila „Tudod, hogy nincs bocsánat” című versét elemeztük.

Az órán a motivációt újfent szóbeli dicséretek és a flow élmény biztosította. Az eltöltött 45 perc során alkalmazott online eszközök közül én a „szóképet” megalkotó felületet emelném ki, melyet sajnos most nem tudok megnevezni, ugyanis nem találom az idevonatkozó óratervet, anno pedig nem írtam le a honlap címét. Ez a weblap kiválóan alkalmazható bármely témakörben a saját tantárgyaim esetén is.

Összességében egy remek órának voltam részese, mely a változatosság erejével is hatott rám és bővebb reflexiót érdemelne.

# data[].attributes.headline
Mi is a hőmérséklet? Reflexió az 5. mikrotanításról.

# data[].attributes.subject
Mi is a hőmérséklet? Reflexió az 5. mikrotanításról.

# data[].attributes.body
A kurzus keretein belül az utolsó előtti mikrotanítás meglepő módon ismét egy fizikaóra volt, ezúttal a hőmérsékletről volt szó.
Sanyi óráján hatványozottan az áramlatélmény volt a legfőbb motivációs tényező. Nekünk diákoknak jóformán az egész órán – nagyon helyesen - kísérleteket kellett végeznünk, megfigyelnünk vagy összegeznünk, aminek köszönhetően gyorsan repült az idő és észre sem vettük, hogy tulajdonképpen tanulunk.
A technológiai eszközök közül én mindenképp az arduino-t adaptálnám. (Régóta tervezem a beszerzését és a „programozói ismereteim” bővítését.) Ezzel a kis kütyüvel számos kísérletet lehetne végezni a földrajzoktatásban is, pl. a foglalkozás során használt hőmérési módszerrel a víz vertikális hőmérsékletét is belehetne mutatni a diákoknak.
Összességében ismét egy remek 45 ( + 45 ) percet töltöttem el a teremben.

# data[].attributes.body
A blogomnak örökösen témául szolgáló kurzus keretein belül – társaimhoz hasonlóan – nekem is mikrotanítást kellett kiviteleznem, melynek „kőzetlemezek mozgása címet adtam”.
A motivációt szóbeli visszajelzésekkel, biztatásokkal és a „flow” megteremtésével igyekeztem megvalósítani. Az óra velejét két online alkalmazás, a geocontext.org (metszetek készítésére alkalmas) és egy szimuláció (kőzetlemezek mozgását imitáló) adta, melyeket én ppt-vel egészítettem ki. Ezen kívül a diákoknak rajzolniuk és prezentálniuk is kellett a foglalkozáson. Előzetes terveimet nagyrészt sikerült megvalósítanom, így most bővebb részletezésbe nem bocsátkozom, de az óratervemet csatolom.
Összességében nem éreztem csalódást keltőnek a foglalkozásomat, hasznos tapasztalatokat szereztem az órán és az arra történő felkészülés során.

# data[].attributes.body
Fizikás/kémiás/matematikás gyötrelmeim a 3. mikrotanításon is folytatódtak. Ezúttal Erik tartott nekünk órát, mely a szabadon eső testekről szólt.

Az órát nagyrészt párokba osztva töltöttük, így szerencsére volt társam, aki segített megoldani a feladatokat, melyek közül egyet – nem meglepő módon – nekem kellett a táblánál levezetni. A motivációt ismét a két pár – melyek eredetileg csoportnak lettek titulálva – közötti egészséges verseny biztosította. Inspirálóak voltak a különböző kísérletek is (ejtőzsinór, audacity , papírgalacsinok ejtése) , melyek – legalábbis számomra – segítettek megteremteni a „flow” élményt.

A felhasznált technológiák közül én a kahoot-ot emelném ki, mely minden tanórán kiválóan alkalmazható az elhangzottak összefoglalására, a diákok és saját munkánk ellenőrzésére. Tulajdonóráimon is e célból alkalmaznám. Esetlegesen házi feladatként is eltudom képzelni.

Összefoglalóan a foglalkozást élveztem és jónak tartom.

# data[].attributes.body
Fizikás/kémiás megpróbáltatásaim a második mikrotanítás keretein belül – melyet Karolina bonyolított le - továbbfolytatódtak.  Ezúttal a statisztika alapjaival kapcsolatos ismereteimet kellett felelevenítenem, kibővítenem.

Az órát végig csoportokra bontva töltöttük, mely mindenképp kiváló megoldás volt, mert így csökkent a nyomás a diákokon, továbbá egymást is segíteni tudtuk.  A jutalmazás az egész órán pecsétek segítségével történt. A két csoport között egészséges verseny alakult ki, így ez a módszer mindenképp hasznosnak bizonyult, egy esetleges későbbi faktos órámon magam is használnám ezt a módszert. Az értékelőeszköz pontos nevét nem tudom, én csak „pecsételésnek” hívom.

Az újdonság erejével hatott rám a feladatok QR-kóddal történő kiosztása.  Ezt a módszert témakörtől függetlenül saját tantárgyaim keretein belül is használhatónak ítélem,  mert környezettudatos megoldás, mellyel számos papírlap felesleges felhasználása megelőzhető, tovább a diákok technológiai készségeit is fejleszti.

Összefoglalva az órát kellemesnek és jól levezényeltnek tartom.

# data[].attributes.headline
Közegellenállás, avagy egy szerencsés földet érés története

# data[].attributes.subject
Közegellenállás, avagy egy szerencsés földet érés története

# data[].attributes.body
A már korábbi bejegyzésekben is emlegetett kurzus keretein belül feladatunk, hogy fejenként egy mikrotanítást kivitelezzünk egymásnak. Az újjáéledő fizikás/matematikás hányattatásaim Áron tanórájával kezdődtek.

Az órán a közegellenállásról volt szó, leghangsúlyosabban a légellenállásról. Áron remekül felkeltette a téma iránti érdeklődésemet azzal, hogy rámutatott milyen kapcsolat van a közegellenállás és a különböző labdajátékok között: A foglalkozás elején labdapasszolgatással történt egyfajta előzetes tudásfelmérés, tapogatózás, ötletelés. (Akihez a zsuga került, az beszélt.)

A leghangsúlyosabban frontális oktatás és önálló kísérletezés zajlott az órán. Utóbbinak nagyon örültem, valóban hasznos, a tananyaghoz kapcsolódó és emlékezetes volt. Ez a kis „tesztelgetés” leginkább online felületen zajlott, melyen ágyúval lövöldözhettünk. Külön-külön megadhattuk a golyó ármérőjét, súlyát stb. Nagyon érdekes volt, hogy a légellenállást is kikapcsolhattuk. A webes munka mellett „hús-vér” próbák is voltak. Különböző tárgyakat és Áron által alkotott ejtőernyőst is ejtegettünk. A kísérletezés egyértelműen sikeres volt a csoport tagjainak körében.

Áron leginkább szóbeli dicsérettel motivált, de ösztönző volt az is, hogy a kivetítőn (is) zajló kísérletezésbe mi is beleszólhattunk a paraméterek megváltoztatásával.
A technológiai eszközök közül is ezt az óra közepén használt online alkalmazást emelném ki. (A rosszul kalibrált okostáblát – mely nagyban nehezítette társam munkáját - semmiképp.)

Emlékeim szerint Áron "csak" szóbeli szóbeli értékelést használt, de egy ennyire kísérletorientált tanórán ez nem volt probléma, például a kísérletek már önmagukat is értékelik. Egyébiránt ez a kísérletezős oldal a földrajzoktatásban is alkalmazható, rengeteg földtudományhoz kapcsolódó „flash” van az oldalon. Pl.: gleccserek, lemeztektonika stb.

Összességében jól éreztem magam az órán, utólag belegondolva talán túl szigorúan értékeltem Áront, ha lehetne már több pontot adnék neki.

# data[].attributes.body
Az 5. modulhoz kapcsolódó első bejegyzésem a bubbl online alkalmazásról szól, mely a tudás rendszerezését hivatott szolgálni. Választásom azzal tudom indokolni, hogy a félév során más kurzus keretein belül esedékes feladatomhoz is alkalmazni tudom ezt a weboldalt.

A felület leginkább  gondolattérképek készítésére alkalmas. Előnye a rendkívül egyszerű UI, mely már kisgyermekek számára is használhatóvá és önállóan kezelhetővé teszi a programot.  Ugyanakkor ez az egyszerűség nem párosult lényeges funkciók elhagyásával  - szemben például a padlettel -, a szövegbuborékok testreszabhatósága az átlagos igényeket messzemenően kielégíti. Lehetséges a szöveg formázása (elrendezés, betűméret stb.) és a rubrikák testreszabása (színezés, mozgatás stb.) is.

Az alkalmazást a „magyar őstörténet kérdései” fejezet keretein belül is remekül hasznosíthatónak tartom. Akár órai foglalkozás során, csoportmunka keretein belül készíthetnének a diákok gondolattérképet úgy, hogy az egyes alfejezeteket (nép, források, viták) más-más csapat készít el, melyeket az óra során egyesítünk, ezáltal a fejezetről létrehozva egy kész gondolattérképet, mely többek között az otthoni tanulást és felkészülést is segíti, leegyszerűsíti. De azt is jó ötletnek tartom, hogy a diákok házi feladatként önállóan készítsenek gondolattérképet.

Összességében az alkalmazást rendkívül jónak és hasznosnak tartom, továbbá az újdonság erejével hatott rám. Jó látni, hogy már ilyen eszközök is díjmentesen elérhetőek pár kattintással.

(Forrásért klikk ide! Alább egy készülő gondolattérkép)

# data[].attributes.body
IKT órámon feladatom volt, hogy reflexiót írjak egy digitális tananyagforrásról. Először a Sulinetre esett a választásom, mert ezt magam is használtam korábbi tanulmányaim során. Azonban a honlap megnyitása után szembesülnöm kellett azzal, hogy a felület jelentősen megújult/ megváltozott (és hogy az olyan remek szoftverek is eltűntek, mint az 1848), ezért inkább a videotanar.hu tananyagforrásról értekezek. Ez annak is köszönhető, hogy a múlt órán felmerült, hogy milyen szerepet tölthet be egy „videótanár” az oktatásban.  Az oldalon a földrajzhoz köthető anyagokra fókuszáltam, hiszen ez a szakterületem. A különböző leckék közül szúrópróbaszerűen szemezgettem.  Elmondható, hogy a weblap kiválóan hasznosítható az oktatásban. Ha tanárként regisztrálunk, akkor láthatjuk diákjaink eredményeit a különböző kvízeken – mert hogy a videók mellett kvíz is megtalálható -, így például ha Németországról tanultunk az órán, egy kvíz feladása remek házi feladat lehet.

A digitális tananyagforrások alkalmazásának hasznát leginkább abban látom, hogy a diákok otthon is magas színvonalú, több érzékükre ható segítséget kapnak a tanuláshoz. A megtekintett digitális tananyagforrás hozzásegített ahhoz, hogy későbbi tanításaim során felhasználjam.

Klikk a forrásért!

# data[].attributes.headline
IKT Műhely 2014: "Fenntartható fejlődés " - Komaság Margit - Szeszenka Gabriella

# data[].attributes.subject
IKT Műhely 2014: "Fenntartható fejlődés " - Komaság Margit - Szeszenka Gabriella

# data[].attributes.body
IKT órámon feladatom volt egy IKT Műhely filmmel kapcsolatban reflexiót írnom. A lehetséges videók közül a választásom a posztom címében lévőre esett, egyszerűen azért, mert rögtön megtetszett és a földrajzhoz is köthető, továbbá egy igen fontos fogalmat nevez meg. A film megtekintését követően az fogott meg a leginkább, ahogy a nebulók boldogan tanultak és prezentáltak.

A videó több elemét is megvalósíthatónak tartom a saját szakterületemen. Ott van rögtön a „csoportgenerálás”, mellyel már az óra elején is időt lehet nyerni. A film kitágította a perspektívámat a csoportalkotással kapcsolatban. Az „áttekintő táblázat” szintén nagyon hasznos, hiszen a diák így a feladat során folyamatosan láthatja az értékelési szempontokat, a helyes irányba terelődik. A tanulói produktumok bemutatása mindig hasznos, hiszen a diákok ez által egyrészt motiváltabbá vállnak, másrészt fejlődnek a kommunikációs képességeik és idővel kevésbé vállnak „izgulóssá”. Az IKT táblázatot és a plakátkészítő szoftvert szintén hasznosnak tartom.

A filmben látott fejlesztő értékelési eszköz a saját szakterületemen is alkalmazható, de csak akkor, ha a tanár esetenként reflektál az értékelésekre. Pl. „ XY te sokkal ügyesebb voltál mint ahogy gondoltad.”, vagy „Tudsz te ennél többet is!” stb. A filmben a gyerekeknek vizuális elemekkel támogatott értékelőlapon kellett önmagukat különböző szempontok szerint értékelni.

A technológiai eszközök közül a választásom a számítógépekre és a projektorra (mely lehetne akár okos tábla is) esett, jómagam ugyanúgy használnám, használtatnám ezeket az eszközöket, ahogy az a filmben is látható.

A videót lényegében minden tanárnak és jövőbeli tanárnak ajánlom, mert nagyszerűen bizonyítja az IKT eszközök és módszerek felhasználhatóságát. Klikk ide a forrás megnyitásáért!)

# data[].attributes.body
A nevem Tóth Máté, 23 éves és bócsai lakos vagyok. Több intézményben folytattam iskolai tanulmányaimat, a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Mészáros Lőrinc Gimnázium és Szakközépiskolából ballagtam el 2012-ben. Az egyetemet 2013-ban kezdtem történelem-földrajz osztatlan tanár szakos hallgatóként.  A felületet azért hoztam létre, hogy gyakorlati tapasztalatot szerezzek a padletról, melyre véletlenszerűen esett a választásom.