# data[].attributes.attachment_link.title
1a_DHO_Arb. spørgsmål til Flammen og Citronen

# data[].attributes.body
Lektion 3 (DA)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nyttig info om

DHO

Dansk- og historieopgaven (DHO) skrives i forbindelse med et tværfagligt forløb i fagene, som ligger i slutningen af forårssemestret i 1g.

Formålet med opgaven Du skal i dansk-historieopgaven lære at arbejde selvstændigt med en større skriftlig opgave, hvor du viser, at du kan anvende faglig viden og bruge fagenes metoder, samt at du kan overskue og strukturere arbejdet med en større skriftlig opgave og herunder opfylde de opgavetekniske krav i form af dokumentation, indholdsfortegnelse, kildehenvisninger, udarbejdelse af noter og litteraturliste.

Opgaven afsluttes med et mundligt forsvar, hvor opgavens konklusioner og overvejelser om valg af materialer og metoder præsenteres.

Du skal træne følgende studieforberedende skrivekompetencer:
* genrebevidsthed
* sproglig korrekthed
* disposition
* argumentation
* anvendelse af citater, figurer, illustrationer m.v.
* præsentation
* relevante henvisninger, noteapparat og litteraturliste

Opgavens omfang er 5-7 sider (1 side: 2400 tegn inkl. mellemrum). Antallet af sider inkluderer ikke: forside, indholdsfortegnelse, noter, litteraturliste og bilag.

Forsvaret varer 24 min. inkl. kort præsentation, samtale, votering og karaktergivning.

Der gives en samlet karakter for opgaven og det mundtlige forsvar.

Det, du lærer om opgaveskrivning i forbindelse med DHO, skal du bruge i Studieretningsopgaven i 2g (SRO) og Studieretningsprojektet i 3g (SRP).

Har du svært ved at koncentrere dig?

Luk forbindelsen til internettet og sluk telefonen

Gør skrivesituationen hyggelig og behagelig (med fx snacks)

Lav en tidsplan, du vil følge

Notér (i et andet dokument) de idéer, der dukker op, men ikke lige passer ind i det, du er i gang med at skrive. Vend tilbage til idéerne senere

# data[].attributes.attachment_link.description
Dansk- og historieopgaven (DHO) skrives i forbindelse med et tværfagligt forløb i fagene, som ligger i slutningen af forårssemestret i 1g.

# data[].attributes.body
Lektion 3 (DA)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Films strukturelementer
Frame: filmens mindstedel. Et enkelt billede. Typisk er der 24-25 frames pr. sekund.
Indstilling: et filmstykke mellem to klipninger. Det vil sige en kameraindstilling til der bliver klippet igen. Indstilling bliver også omtalt som klip.
Scene: En række af indstillinger, hvori der foregår en samhængende handling på én lokation eller inden for ét tidsrum uden hop eller forskydninger. For eksempel at følge en politibils jagtscene af en forbryder på deres vej gennem Odenses gader, så udgør mængden af indstillinger en scene. Så snart vi bliver ført over i en ny lokation eller er det samme sted på et nyt tidspunkt, så er der tale et sceneskift.
Sekvens: Et større og samlet antal scener, der udgør et samlet, isoleret handlingsforløb, som man typisk kan give en samlende overskrift. Det kan være hele Gandalfs ophold i Herredet i Ringenes Herre inden hobitterne begiver sig af sted.

Begreber til analyse af enkelte frame
eller screen dump
Billedbeskæringen fastslår, hvordan det enkelte frame er beskåret. Jo tættere vi er på ultranær, jo tættere er vi typisk på at kunne afkode følelser. Her er vi helt inde på den privatesfære. Modsat er vi med den supertotale helt derude, hvor vi blot for et overblik over sted, personer og lignende.

Supertotal - overblik af location og personer til stede
Total - her kan vi se personer i deres omgivelser. I forhold til supertotal er vi her zoomet ind på personer, så vi kan se dem lidt bedre end i supertotalen. Nu kan vi se, hvem personerne er.
Halvtotal - Beskæring fra hofter eller knæ og op. Nu kan vi se mere af personen og omgivelserne. Vi kan få noget bevægelse med og derved skabe lidt mere dynamik og bevægelse i billedet end ved total og supertotal.
Halvnær - brystkassen og op. Nu kommer vi tættere på personen. Nu kan vi kun se én person typisk og omgivelserne er ikke så tydelige som før. Her er typisk fokus på nogle konkrete personer og vi kan nu karakterisere deres ansigtsudtryk
Nær - hovedet. Nu bliver baggrund og omgivelserne sløret, og vi har nu kun fokus på personen i billedet. Vi kan lettere identificere følelser
Ultranær - det tætteste vi kan komme på. Her ser vi kun dele af ansigtet, og det betyder, at vi nu kan karakterisere ansigtsudtryk, identificere tårer ved øjne eller lignende, og fordi vi er så tæt på, er vi inde i en intimsfære, hvor vi kan betragte følelser. Genstande, som er vigtige for handlingen, kan også filmes i ultranær, som da Gandalf tager ringen i hånden for at tyde skriften.

Billedkompositionen
I billedkompositionen arbejder man med, hvordan det enkelte frame eller screen dump er komponeret med linjer og vinkler

Vandrette linjer - skaber ro, balance. Det kan også betyde tilstand.
Lodrette linjer - kraftfulde, himmelstræberiske. Kan virke kraftfulde og signalere styrke og magt.
Skrå linjer/diagonale linjer - linjer i billedet, der er skrå og helt eller delvist går fra hjørne til hjørne i billedet. De udstråler action, kraft, ubalance, dynamik.
Kælkede/tiltede linjer - skaber bevægelse og dramatisere. Her er der uro, skævhed, en verden ude af balance. De kan bruges til slagsmålsscener eller scener, hvor hovedpersonen er påvirket eller på anden måde ude af balance/kontrol.

Kameraperspektiver er særligt interessante, når særligt vigtige personer eller genstande filmes i andre perspektiver end normalperspektiv. Blot fordi man anvender et fugleperspektiv i en given scene, betyder det ikke nødvendigvis, at personen skildres magtfuld. Det er kun ved særligt væsentlige scener, hvor der er en klar betydning af benyttelse af fugle- eller frøperspektiv, at man skal påpege kameraperspektivet.
Normalperspektiv - vi er som seer i samme højde som personen eller genstanden, og der tillægges derfor ikke en særlig betydning til personen eller genstanden.
Fugleperspektiv - personen eller genstand er filmet oppe fra og ned på. Fugleperspektivet gør også personen mindre og magtesløs. Personen kan fremstå som svag og underlagt en andens herredømme.
Frøperspektiv - personen eller genstanden er filmet nedefra og op. Det giver personen et heroisk udtryk. En magtfuld, stærk eller overlegen person.

Billedkomposition arbejder med at bestemme, hvad der optræder i de forskellige lag af et billede. Særligt interessant er det, når der i den samme indstilling skiftes fokus på forskellige lag af billedet - fra mellemgrund til forgrund eller fra mellemgrund til baggrund. Ved sådanne skift bliver vi gjort opmærksomme på fare, på modsætninger eller andet, der er væsentligt for scenen.
Forgrunden - det, der er tættets på kameraet og derfor på seeren. Nogle gange kan forgrunden være uskarp for at skabe fokus på mellemgrunden
Mellemgrunden - det mellem for- og baggrunden. Det er typisk her, den centrale handling foregår.
Baggrunden - det, der er placeret bagest i billedet. Det kan være uskarpt for at skabe fokus på mellemgrunden.

Kamerabevægelser til beskrivelse af indstillinger
Zoom - at ændre skarphed i den enkelte indstilling. Fokus flyttes fra noget i forgrunden til mellemgrunden - eller en person i baggrunden kommer med zoom til at være i forgrunden. Sådanne skift i den enkelte indstilling kan indeholde noget væsentligt for det analytiske arbejde.
Travelling - kameraet kører på skinner, så vi eksempelvis følger en kvinde gå gennem lufthavnen. Travelling kan også gå i modsat retning end den, personen går i. Igen vil en hurtig travelling skabe action og dynamik.
Panorering - kamerabevægelse i en horisontal bevægelse. Man kan lave et kort bevægelse, en langsom bevægelse eller en hurtig. Særligt den hurtige er med til at skabe dramatik og action.
Tiltning - kamerabevægelse vertikalt. Fra fødder til ansigt eksempelvis.
Håndholdt kamera - her er kameraet placert i hånden på fotografen, hvorfor der skabes en række kælkede billeder. Det giver typisk et indtryk af autentictet og drama - og kan bruges til hektiske scener, hvor noget dramatisk skal vises.
Kranbillede - ved et kranbilledet er kameraet monteret på en kran. Herved får vi et overbliksbillede. Kranen kan komme i bevægelse, så tilskueren på den måde kan se en by højt hævet over jorden i en supertotal, og kameraet kan i en bevægelse flytte sig ned i en total tæt ved jordoverfladen, så vi kan følge en hovedperson.

Beskrivelse af klip mellem indstillinger, hvor der foregår sideløbende handlinger
Krydsklip - klip mellem to sideløbende handlingsforløb, der er tæt knyttet til hinanden. Eksempelvis følger vi politimanden, der skal nå frem til toget, hvor skurken opholder sig, og ved at krydse mellem de to handlinger skabes der en suspense: Når politimanden frem?
Parallelklip - klip mellem to eller flere sideløbende handlinger, som ikke er knyttet til hinanden i den pågældende scene. Det kan være parallelle handlinger, hvor man følger kvinden på arbejde i Singapore, mens manden er på vej til arbejde i Paris.
Kontinuitetsklipning - en klipning, man sjældent lægger mærke til, hvorfor den også kaldes usynlig klipning. Klipningen følger bevægelser, der klippes mellem forskellige personer i den samme scene, så vi ikke lægger mærke til skift i indstillinger. Vi oplever en scene som en sammenhængene kontinuitet.
Klippetempoet kan også beskrives. Et højt klippetempo vil skabe en afbrudt og mere fragmenteret scene med en dramatisk og hektisk effekt til følge, mens et lavt klippetempo vil skabe en rolig scene. Typisk vil kontinuitetsklipning følge et lavt klippetempo
Opdateret 2. marts 2017
Copyright Jan Aasbjerg Petersen

Asynkron lyd - lyd der efterfølgende er blevet lagt på filmen. Det kan være musik eller særlig effektlyd, som forekommer at være unaturlig i situationen.
Synkron lyd - den lyd, der naturligt ville være til stede såsom dialog, effektlyd af slag i et slagsmål eller musik i en bilradio.

# data[].attributes.attachment_link.description
Films strukturelementer Frame: filmens mindstedel. Et enkelt billede. Typisk er der 24-25 frames pr. sekund. Indstilling: et filmstykke mellem to klipninger. Det vil sige en kameraindstilling til der bliver klippet igen. Indstilling bliver også omtalt som klip. Scene: En række af indstillinger, hvori der foregår en samhængende handling på én lokation eller inden for ét tidsrum uden hop eller forskydninger.

# data[].attributes.body
Lektion 1 (DA)

# data[].attributes.headline
ppt. om samarbejdspolitikkens sammenbrud fra uv

# data[].attributes.subject
ppt. om samarbejdspolitikkens sammenbrud fra uv

# data[].attributes.headline
Om fiktionens rolle+øvelse til diskussionen

# data[].attributes.subject
Om fiktionens rolle+øvelse til diskussionen

# data[].attributes.body
Lektion 7 (DA)

# data[].attributes.attachment_link.title
Om Fiktionens rolle_fra Danskpåny+øvelse til diskuss.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kan spillefilm bruges som kilder i historie? - HistorieLab

# data[].attributes.attachment_link.description
Historiske spillefilm og tv-serier påvirker elevers opfattelser af fortiden og historiske bevidsthed i langt højere grad end de didaktiske læremidler, der anvendes i faget. Derfor er det relevant, at eleverne styrker deres forudsætninger for at bruge spillefilm som kilder i undervisningen. Artiklen diskuterer spillefilm som læremiddel i faget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Engang imellem får man den tanke, at historikere øjner deres 15 minutes of fame når et stykke historie bliver filmatiseret.

Vi ser den samme mediemølle hver gang. I virkeligheden var Struensee ikke så lækker som Mads Mikkelsen i 'En kongelig affære'. Politikeren D. G. Monrad var ikke så psykisk ustabil som tv-serien '1864' gav indtryk af. Osv.

Historisk ukorrekt

Nu kommer historikerne igen drønende med løftede pegefingre.

I 'Under sandet', der har premiere i dag, sætter instruktøren Martin Zandvliet en dansk officer til at kommandere tyske drenge ud og afmontere miner ved den jyske vestkyst efter 2. verdenskrig.

Det er historisk ukorrekt, fastslår Henrik Skov Kristensen, ved Frøslevlejrens Museum, i Kristeligt Dagblad. Og Palle Roslyng-Jensen er inde på det samme i Dagbladet Politiken.

Det var englænderne, der beordrede danskerne at sætte tyske soldater, herunder teenagedrenge, til at rydde minerne ved den jyske vestkyst. Hvilket kostede mange af dem livet.

Danskerne havde til 'opgave at kontrollere, indkvartere og bespise' de tyske soldater, gør Henrik Skov Kristensen opmærksom op. Og ved at lade en dansk officerer hundse rundt med de tyske drenge, lægger man mere ansvar over på danskerne.

Svært at være uenig i

Det er svært at være uenig i. Martin Zandvliet fifler med historien. Han den, fordi det gør hans pointe stærkere - hvilket i høj grad er det, historiefortælling handler om.

Det 'varme' punkt er i hvor høj grad man tillægger danskerne ekstra ansvar ved at lade en dansk kommandant - og ikke en engelsk - være øverstbefalende i filmen.

Men hvor stor forskel gør Zandvliets fiflen? Er et medansvar overfor at uskyldige tyske drenge bliver sprængt i stykker ikke ligeså kritisabelt som et fuldt ansvar?

Det er præcis den slags overvejelser 'Under sandet' opfordrer op til. Men i Kristeligt Dagblad langer Henrik Skov Kristensen og to andre historikere primært ud efter tv-serier og film, der ændrer på historien.

'Vi skal være klar over, at mens film er en fantastisk historiefortæller, er film udfordret som historieformidler', mener Peter Yding Brunbech.

En absurd tanke

Det er korrekt. Filmpublikummet tager ofte historiske film til sig og opfatter dem som et vidnesbyrd på historien. Men betyder det så også, at film og historiefortælling SKAL fortælle sin historier så korrekt som muligt?

Det er en absurd tanke.

For det første fordi ingen med sikkerhed kan vide hvad det skete dengang i historien. Historikere kan jo også skændes så det brager. Hvem skal fortællere så lytte til?

Og for det andet fordi det fuldstændigt stækker fortællere, hvis de skal forholde sig til stumper og stykker fra historien. At fortælle er jo også at skabe et tema eller en pointe, og i den sammenhæng er en stramning eller en omgang fifleri nødvendigt.

Nogen gange kan en løgn give en ny og spændende vinkel på et stykke historie. Det tør historiefortællere bare sjældent fordi de hurtigt får historikere - og deres følgere - på nakken.

Historikere overser deres magt

Det er netop her historikere overser deres magt.

Ovenpå min anmeldelse af 'Under sandet' har jeg modtaget flere mails fra folk, der mener at min positivitet overfor filmen er en fejl, for filmen 'er jo løgn', som fagfolk pointerer i Kristeligt Dagblad.

Hvis historiske fakta skal afgøre om en film er god eller ej, er historiefortælling som kunstart godt nok i problemer.

Nettet boomer med sider, der hånligt gør opmærksom på faktuelle fejl i film, som om det gør filmene dårligere. Og øjner en god lille skandale hver eneste gang en dansk historisk film har premiere.

Naturligvis er det uheldigt og problematisk at et filmpublikum ikke kan se forskel på 'virkeligheden' og en filmmagers fiflen med fakta. Men vi befinder os altså på historiefortælleres område, og det må være den historie, der rør' os, vækker os, skaber spændende pointer og får os til at tænke, der må have førsteret.

Fortællere, fifl løs med historien - i skal have al den frihed, i vil have. Det er jo for fanden det, vi har kunsten til.

Og historikere - skriv dog de historiebøger, der gør så meget indtryk, at vi husker dem. Som det fremgår er historien fuld af gode historier.

# data[].attributes.attachment_link.title
Analyse: Fortællere, fifl løs med historien!

# data[].attributes.attachment_link.description
Engang imellem får man den tanke, at historikere øjner deres 15 minutes of fame når et stykke historie bliver filmatiseret. Vi ser den samme mediemølle hver gang. I virkeligheden var Struensee ikke så lækker som Mads Mikkelsen i 'En kongelig affære'. Politikeren D. G. Monrad var ikke så psykisk ustabil som tv-serien '1864' gav indtryk af.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danmarks historie erindring og glemsel Besættelsen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Flammen og Citronen blev danskernes frihedshelte under den tyske besættelse. Der opstod massevis af myter om de to modstandsfolk, der var kendt for deres frygtløshed og idealisme. Flammens og Citronens rigtige navne var Bent Faurschou-Hviid og Jørgen Haagen Schmith. De kom med i modstandsgruppen Holger Danske i 1943 og deltog i både sabotager, hjælp til flygtninge og drab på tyskernes danske hjælpere.

Her kan du læse mere om virkeligheden bag de to legender.

# data[].attributes.attachment_link.title
Flammen og Citronen - Modstandsfolk i Danmark - Nationalmuseet

# data[].attributes.attachment_link.description
Flammen og Citronen blev danskernes frihedshelte under den tyske besættelse. Der opstod massevis af myter om de to modstandsfolk, der var kendt for deres frygtløshed og idealisme. Flammens og Citronens rigtige navne var Bent Faurschou-Hviid og Jørgen Haagen Schmith.

# data[].attributes.attachment_link.title
Besættelsestiden er en erindringspolitisk kampplads - artikel videnskabdk 2 (1)

# data[].attributes.attachment_link.title
Historikere advarer om at tro på 'Flammen & Citronen'-film - Mediearkiv - Infomedia