# data[].attributes.body
LJEKOVITA MOĆ KNJIGE

# data[].attributes.body
Kad danas govorimo o ljekovitim svojstvima knjige, nerijetko se susrećemo s izrazom biblioterapija. Pojam je sastavljen od riječi biblio u značenju knjiga i therapeia u značenju liječenje.

Čuli ste za biblioterapiju?

# data[].attributes.body
Biblioterapija daje odgovor na vječno pitanje - Mogu li nas knjige usrećiti?

# data[].attributes.body
Iako na prvi pogled zvuči čudno, čitanje zaista jeste ljekovito!

Odnosno može biti...
ako se "upustite" u tu avanturu...

Ako ste samo odmahnuli rukom, sigurno ni sami niste svjesni koliko je čitanje oblikovalo Vašu ličnost i koliko vam je pomoglo u određenom trenutku.

Prisjetite se što su Vam značile sve one bajke, basne i priče. Stjecanje samopouzdanja, savladavanje strahova, sanjarenje, maštanje, poistovjećivanje s likovima, emocionalna rasterećenja.
Čitanje je uvijek usmjereno djetetu, zauvijek zarobljenom u svakom od nas.

# data[].attributes.body
Jeste li ikada uzeli knjigu kad vam je bilo teško u nadi da će vas "prebaciti" u neki drugi svijet?

U nadi da ćete se osjećati sigurno i pronaći utjehu?
U nadi da ćete se potom vratiti u stvarnost s novim i poboljšanim stavom?

...ako niste, trebalo bi pokušati...

Jer književnost ispunjava te želje – i upravo to je osnova terapeutskog pristupa po imenu biblioterapija.

# data[].attributes.body
Uvijek postoji knjiga koja će vas podsjetiti da su i drugi bili u istoj situaciji, samo je pitanje kako da tu knjigu pronađete.

Photo by Brina Blum on Unsplash

# data[].attributes.body
Ipak, ideja o knjigama kao lijeku za emocionalne tegobe nije toliko nova koliko se čini.

Stari Grci su iznad vrata knjižnica postavljali natpise kojima su obavještavali čitatelje da ulaze u “lječilište za dušu” .

Photo by Janko Ferlič on Unsplash

# data[].attributes.body
Biblioterapija se kao pomoćno terapeutsko sredstvo prvi put pojavila tridesetih godina prošlog vijeka, a nakon Drugog svjetskog rata, prihvaćena je u psihologiji i psihijatriji.
Naučnu potvrdu dobila je kada su istraživanja pokazala kako su se vojnici koji su u bolnicama čitali knjige (da bi skratili vrijeme), brže oporavljali od onih koji nisu čitali.
Tada je ustanovljeno da književna djela imaju vrlo jako djelovanje na čitatelja, ponekad  čak jače od mnogih lijekova, a psihijatri su pronašli način kako da to usmjere ka osnovnom cilju svake terapije – ozdravljenju.

Photo by Josh Applegate on Unsplash

# data[].attributes.body
Biblioterapija koristi književnost za poboljšavanje mentalnog zdravlja.

Prilagodljiv je, jeftin i primjenljiv način terapije i koristi se za liječenje simptoma vezanih za promijene raspoloženja i stanja koja iz njih proizilaze.

Photo by Gaelle Marcel on Unsplash

# data[].attributes.body
Biblioterapija  ublažava učinke stresa, smiruje um, opušta preveliku napetost i anksioznost te smanjuje frustracije i neuroze.

Često se koristi u grupnom socijalnom radu ili grupnoj terapiji gdje se pokazala uspješnom kod osoba svih uzrasta i kod zdravih ljudi kao sredstvo osobnog rasta i razvoja.

Photo by Annie Spratt on Unsplash

# data[].attributes.body
Pokazala se jednako uspješnom kod svih osoba jer nitko nije imun (ma kako to danas, u vremenu masovnih medija i kulture, zvučalo nevjerojatno!!) na knjige.

razlikujemo:
razvojna biblioterapija
klinička biblioterapija
kreativna biblioterapija

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stručni skup „Biblioterapijski pristup u radu s djecom i mladima u knjižnici (08.03.2021)

Hrvatsko knjižničarsko društvo - Komisija za knjižnične usluge za djecu i mladež i Knjižnice grada Zagreba - Knjižnica Medveščak organiziraju stručni skup „Biblioterapijski pristup u radu s djecom i mladima u knjižnici" koji će se održati 26. ožujka 2021. putem Zoom aplikacije za videokonferencije.

Stručni skup "Biblioterapijski pristup u radu s djecom i mladima u knjižnici" tematski će se baviti teorijskim i praktičnim aspektima primjene razvojne biblioterapije u dječjoj knjižnici. Knjižnica je prirodno okruženje za primjenu razvojne biblioterapije, ima kvalitetan knjižni fond s odabranim čitateljskim materijalima i knjižničare koji posjeduju kompetencije za provedbu aktivnosti koji uključuju elemente razvojne biblioterapije i vođenog čitanja. Dječje knjižnice stvaraju pozitivna okružja koja djecu čine slobodnom i opuštenom te takve aktivnosti doživljavaju pozitivno, što su preduvjeti za uspješnu provedbu razvojne biblioterapije. Dječji knjižničari provode brojne aktivnosti poticanja čitanja od rane do adolescentske dobi kao što su pomoć pri odabiru knjiga i savjetovanje čitatelja te programi čitanja knjiga i razgovora o njima, radi stjecanja navike čitanja koje ima utjecaj na kvalitetu cjelokupnog života. Čitanje izaziva promjene u kongnitivnom, emotivnom, pa i socijalnom području čovjekova života što su glavni ciljevi razvojne biblioterapije.
Sudionici će dobiti uvid u različite vrste biblioterapije, te koji biblioterapijski pristupi su odgovarajući u radu s djecom i mladima u knjižnicama, odnosno koje aktivnosti mogu provoditi dječji knjižničari samostalno, a koje u suradnji sa stručnjacima.

Program skupa:
9.30 - 10.00 okupljanje sudionika, prijava u Zoom, provjera veze
10.00 - 10.15 pozdravne riječi u ime organizatora i domaćina
10.15 - 11.45 pozvana izlaganja

* izv. prof. dr. sc. Davor Piskač, Fakultet hrvatskih studija: Literarna biblioterapija u kontekstu pametnog čitanja
* mr. sc. Ivana Bašić, prof. hrv. jezika i književnosti, Osnovna škola Fran Krsto Frankopan, Zagreb ; Balans centar za logopedagogiju i biblioterapiju: Osnovni principi i ciljevi razvojne biblioterapije
* dr. sc. Ljiljana Sabljak, knjiž. savjetnica: Rekreativno, biblioterapijsko čitanje u knjižnici

11.45 - 12.00 stanka
12.00 - 13.30 izlaganja s primjerima dobre prakse

* Blaženka Hunjadi-Bašek, Dina Kraljić, Knjižnica "Nikola Zrinski" Čakovec: Procvjetajmo
* Gordana Gregurović Petrović, Renata Cesarec-Topolovec, Osnovna škola Augusta Cesarca, Krapina: Vužgi lampicu, čitaj i popevaj! - prikaz radionice s darovitim učenicima u školskoj knjižnici
* Frida Bišćan, Keti Krpan, Dunja Lovrenčić Gašljević, Knjižnice grada Zagreba: Biblioterapijski pristup u radu s djecom na radionicama u sklopu projekta TRACE u Knjižnici Selčina
* Suzana Biglbauer, Gradska i sveučilišna knjižnica Osijek: Korak po korak do čitatelja
* Sanja Dunatov, Keti Krpan, HKD - Komisija za knjižnične usluge za djecu i mladež: Skup tema (i problema) u carstvu knjiga: sadržajno bogatstvo književnoumjetničkih tekstova kao poticaj za primjenu u radu s djecom i mladima
13.30 - 14.00 Rasprava i zaključci

Rok za prijavu nazočnosti bez izlaganja je 22. ožujka 2021. putem e-formulara. (nazocnost.medvescak@gmail.com)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
stručni „biblioterapijski pristup radu djecom mladima knjižnici (08.03.2021) hrvatsko knjižničarsko društvo komisija knjižnične usluge djecu mladež knjižnice grada zagreba knjižnica medveščak organizira

# data[].attributes.attachment_link.title
Hrvatsko knjižničarsko društvo :: Obavijesti

# data[].attributes.attachment_link.description
Stručni skup „Biblioterapijski pristup u radu s djecom i mladima u knjižnici (08.03.2021) Hrvatsko knjižničarsko društvo - Komisija za knjižnične usluge za djecu i mladež i Knjižnice grada Zagreba - Knjižnica Medveščak organiziraju stručni skup „Biblioterapijski pristup u radu s djecom i mladima u knjižnici" koji će se održati 26.

# data[].attributes.body
Čitanje je učinkovitije sredstvo za ublažavanje stresa od slušanja glazbe, duge šetnje ili opuštanja uz šalicu čaja. Nakon samo šest minuta čitanja knjige – bilo koje knjige – ispitanicima je stres bio smanjen za čak 68%. Uz pravu knjigu, to bi doslovno moglo biti kvalitetno provedeno vrijeme.

Photo by Mark Zamora on Unsplash

# data[].attributes.body
Knjige kao da su oduvijek bile tu oko nas. Nenametljivi  pratitelji kojima se vraćate kad vas svi drugi iznevjere i ostave, kad ste tužni i prazni;  jedinstvena, prenosiva  magija kad želite više i bolje, kad tragate za odgovorima i za smislom.

Photo by Annie Spratt on Unsplash

# data[].attributes.body
Knjiga bi svakom od nas u svako doba mogla biti moćan zdravstveni saveznik.

Photo by Aga Putra on Unsplash

# data[].attributes.attachment_link.description
Vjerojatno ste već čuli za pojam bibliografije. Jeste li se ikada zapitali što taj pojam znači i što on uistinu podrazumijeva? Je li moguće da knjige uistinu mogu liječiti? Ako je ijedno od ovih pitanja vaše, pročitajte nastavak teksta i pronađite odgovore na sve svoje dvojbe.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Knjigom do zdravlja - 23. 04. Svjetski dan knjige

Knjige su veliki dar. Pričaju nam priče. Uspavljuju djecu. Informiraju nas. Uče nečem novom. Ili podsjećaju na već naučeno. Bilježe činjenice. Izvještavaju. Tješe nas. I razigravaju. Ali, mogu li nam knjige pomoći u postizanju zdravlja? Mogu. Upotreba knjige, odnosno literature, u svrhu unaprjeđenja zdravlja naziva se „biblioterapija".

Što je to biblioterapija?

Pod biblioterapijom podrazumijevamo svaku planiranu i metodološki pripremljenu upotrebu književnih djela, bilo koje vrste, kao pomoćnu metodu u psihoterapiji - tretmanu psihičkih poremećaja. Provode je psiholozi i psihijatri, najčešće u kliničkim uvjetima.

Biblioterapija u širem smislu je i „vođeno čitanje", koje se može ugraditi u čitateljske programe za široku populaciju. Ovaj način upotrebe književnosti provodi se izvaninstitucionalno i može biti pomoć u stresnim situacijama i prevladavanju teških životnih razdoblja. Takvo čitanje najčešće provode educirani knjžničari, odnosno tim stručnjaka.

Od kada se provodi "terapija knjigom"?

Upotreba literature u svrhu liječenja vrlo je stara i prati razvoj čovjeka od prvih pokušaja da svijet uobliči u misao ili u sliku. Šamani su koristili poeziju u religijske svrhe. U Egiptu su pacijentima propisivali riječi kao lijek. Svrha propisanog lijeka - riječi bila je da se narušeno duševno stanje čovjeka vrati u ravnotežu. U mnogim afričkim kulturama riječi ili stihovi tradicionalnoj se izgovaraju za potrebe izlječenja. Kroz povijest se uloga biblioterapije mijenjala i unaprjeđivala.

Provode li se ovakvi programi u praksi?

Biblioterapija u mnogim zemljama provodi se u ustanovama koje se bave skrbi, njegom i obrazovanjem ljudi (bolnice, škole, domovi za stare i nemoćne, domovi za djecu s poteškoćama u razvoju itd.), ali i kroz čitaonice, knjižnice i čitateljske klubove.
Kod nas se biblioterapija, kao jedna od art-terapija, provodila u Psihijatrijskoj bolnici Vrapče. Provodi se i u Kliničkoj bolnici Dubrava, u Centru za psihotraumu.

Tijekom Domovinskog rata, u hrvatskim knjižnicama, kroz kreativne radionice vođenog čitanja s djecom i odraslima, provodio se projekt „Korak po korak do oporavka" (pod okriljem UNICEF-a). Kasnije su elementi biblioterapije prilagođeni mirnodopskom vremenu i ugrađeni u mnoge knjižnične i čitateljske projekte.

Prema potrebi i zahtjevima, u okviru Centra za stalno stručno usavršavanje knjižničara, organiziraju se predavanja i radionice za vođeno čitanje.

Na koji način „djeluje" biblioterapija?

Uvlačenje pod tuđu kožu, čitanjem odgovarajuće literature, psihološki je proces. Kroz asocijativne i identifikacijske procese, čitatelj prorađuje svoje probleme, dvojbe, životne uloge i događaje. Na taj način utječe na psihološku komponentu zdravlja, a time i zdravlje u cjelini. Obradom, prikazom i predstavljanjem pojedinih knjiga, koje nisu nužno stručna literatura, čitateljima, odnosno pacijentima se mogu preporučiti ili kroz vođeno čitanje, „obraditi" odgovarajući naslovi koji se mogu povezati s pojedinim odrednicama zdravlja (npr. uloga žene u obitelji, obiteljski problemi, snalaženje u novim životnim ulogama, posttraumatski procesi itd.).

Kako izgleda „sat biblioterapije"?

U kliničkim uvjetima biblioterapiju vodi pihijatar ili psiholog. Rad se provodi u grupi kroz nekoliko mjeseci. Prema potrebama grupe odabiru se pojedini naslovi koji se obrađuju. Ukoliko dinamika grupe to dozvoljava, članovi grupe nakon nekog vremena mogu i sami predlagati knjige o kojima žele razgovarati ili čitati svoje radove.

U vođenju biblioterapije za djecu, kroz radionice, glavne arhetipske teme koje se obrađuju najčešće su suprotstavljene: one poželjne i one „loše" ( koje želimo savladati): primjerice snaga - nemoć, smisao - besmisao, povjerenje - sumnja, blagost - srdžba, sigurnost - strah, radovanje - tugovanje.

Radionice vođenog, ciljanog čitanja počinju psihološkim igrama, vizualizacijom zadanog problema i uvođenjem u pripremu za čitanje kako bi se osiguralo vrijeme opuštanja i „isključilo vanjski svijet". Nakon toga razrađuje se cilj čitanja, razgovorom i pričama vezanim za temu, iz osobnog iskustva.

Kroz samo čitanje „prolazi" se kroz temu i ona se razrađuje uz uključivanje članova grupe. Postavljanjem odgovarajućih pitanja i usmjeravanjem od strane voditelja, članovi grupe potiču se na osvješćivanje stavova, razgovor, osvješćivanje svoje reakcije na pojedini događaj i način pristupa problemu, kao i istraživanje mogućnosti njegovog savladavanja.

Može li se preporukom odgovarajućih knjiga djelovati na zdravlje?

Uz preporučenu knjigu, objašnjenje zašto i kome se knjiga preporučuje, na koju populacijsku skupinu se odnosi i u kojem smislu bi čitanje preporučene literature moglo pomoći, možemo unaprijediti zdravlje. Kroz mehanizme poticanja, identifikacije, utjehe, osjećaja pripadnosti ili analizom nekog problema (a sve nam to može pružiti odgovarajuća knjiga), možemo pozitivno utjecati na psihičku komponentnu zdavlja, a time i na zdravlje u cjelini.

Čitanje ima svoje posebne značajke. Kako kaže Clarrisa Pinkola Estes: „Puno je bolje ako priče razumijemo kao da smo u njima, a ne kao da su one izvan nas. U priču ulazimo kroz vrata unutarnjeg sluha. Priča koju slušamo dodiruje slušni živac koji se proteže bazom lubanje u moždano deblo tik ispod mosta. Tamo se slušni impulsi provode u svijest, ili, kažu, u dušu... ovisno o pristupu koji slušatelj ima. Drevni obducenti spominjali su da se slušni živac duboko u mozgu razdjelje na tri dijela ili više i da uho čuje na tri razine. Jedan put, tvrdili su, čuje svakodnevne razgovore. Drugi put poima učenje i umjetnost. A treći postoji kako bi sama duša mogla čuti upute i primiti znanje dok je tu na zemlji. Pa onda slušajte duševnim sluhom jer to je zadaća priče."

Tako kaže Clarrisa. I drevni obducenti.

A moja poruka za kraj - razvijajte i zadržite ljubav prema knjizi. Jer osim što vam daruje priču, pjesmu ili informaciju - knjigu možete i dodirnuti. Knjiga ima svoj miris. I svoj put. Iz jedne ruke u drugu. Možete ju staviti u torbu. I nositi sa sobom čitav jedan svijet. Ili više njih. Za slučaj da poželite pobjeći, na trenutak, od svog. Samo se nemojte zaboraviti vratiti.

Ana Puljak, dr.med., spec. javnog zdravstva,

voditeljica Centra za promicanje zdravlja

# data[].attributes.attachment_link.description
Knjige su veliki dar. Pričaju nam priče. Uspavljuju djecu. Informiraju nas. Uče nečem novom. Ili podsjećaju na već naučeno. Bilježe činjenice. Izvještavaju. Tješe nas. I razigravaju. Ali, mogu li nam knjige pomoći u postizanju zdravlja? Mogu. Upotreba knjige, odnosno literature, u svrhu unaprjeđenja zdravlja naziva se „biblioterapija".

# data[].attributes.body
Niko nije toliko zahvalan kao čovjek kome ste dali upravo onu knjigu koja je njegovoj duši bila potrebna, a da on to nije ni znao.

Tatjana Ivić Lovrinović, mag. educ. philol. croat.

Knjižnica Veleučilišta "Lavoslav Ružička" u vukovaru