# data[].attributes.headline
✌Вітаю всіх!

# data[].attributes.subject
✌Вітаю всіх!

# data[].attributes.body
Метою нашого уроку  є актуалізувати знання про пряму мову й непряму мову, удосконалити вміння вживати розділові знаки в реченнях із прямою мовою.

# data[].attributes.headline
🎈Бліц-опитування

# data[].attributes.subject
🎈Бліц-опитування

# data[].attributes.body
1. Що вам відомо про пряму мову з попередніх класів?

2. З якою метою люди використовують пряму мову?

3. У чому полягає відмінність між прямою та непрямою мовою?

3. Яку структуру мають речення з прямою мовою?

4. Які розділові знаки використовуються при прямій мові?

# data[].attributes.headline
Перегляньте навчальну презентацію

# data[].attributes.subject
Перегляньте навчальну презентацію

# data[].attributes.attachment_link.title
Розділові знаки в реченнях з прямою мовою

# data[].attributes.headline
🖋 Коментоване письмо

# data[].attributes.subject
🖋 Коментоване письмо

# data[].attributes.body
Запишіть речення. Розмежуйте слова автора і пряму мову, схарактеризуйте речення  за метою висловлювання. Поясніть розділові  знаки.
Створіть схеми до речень з прямою мовою.

1.    «Скiльки свiта, стiльки й дива!» – сказала б на це моя мати (М.Стельмах).

2.     «Та  ви  смієтесь? – вигукнув лейтенант. – Не  бачите,  яка  це  в мене  радість?»  (П.Загребельний).

3.    «Де набрались вони тих забав, – самі в себе питають. – Адже в нас не видали того, не чували в пустині!» (І.Франко).

4.    Стали кедра благати: «Ти зійди з своїх гордих висот, йди до нас царювати» (І.Франко).

5.    «Се вам казка, – промовив Мойсей, – ось вам виклад до неї» (І.Франко).

6.    Пірат прокинувся і гавкнув спросоння: «А хто там мені бігає по двору?» (О.Довженко).

7.    «Не буду, – думаю, – їсти скоромного цілий тиждень! Носитиму дідові воду на погребню, скільки він схоче, і почну ходити до церкви» (О.Довженко).

8.    Далі я подумав, дивлячись на ластівок: «От коли б повипадали з кубла ластовенята! Я зараз же нагодував би їх мухами й хлібом, аби тільки ластівка бачила, на які діла я здатний, і розказала Сусу Христу» (О.Довженко).

9.     «Здрастуйте, діду!» — сказав я, знявши обома руками шапку, і швидко пішов далі (О.Довженко).

10.«Але чого їй зараз плакати?» – подумав я (О.Довженко).

11.Та й дивлюсь нишком, чи не пізнаю його де, коли чую: « Ой мені лишенько!» – жахнулася Катря обік мене (Марко Вовчок).

12.Чого б ото людям не зробити однакове письмо – i читане, i писане? – журиться мати над наукою, а далi наказує: – Бiжи, сину, до дядька Миколи, хай прийде прочитає (М.Стельмах).

# data[].attributes.body
Пряму мову слід брати в лапки. Ось що говорить Український правопис (2019) про особливості вживання лапок у реченнях з прямою мовою:

🧷Якщо в прямій мові, узятій у лапки, є інші цитування, а також власні назви, іронічні вислови та інші слова або вислови, що мають уживатися в лапках, доцільно використовувати лапки різної форми – зовнішні і внутрішні. У функції перших рекомендовано вживати кутові лапки, або «лапки-ялинки» («…»), у функції внутрішніх – «лапки-ла́пки» (“…” та ін.): «Це мій “Кобзар”», – сказав він.

# data[].attributes.body
Специфіку вживання розділових знаків залежно від типу речень за метою висловлення  визначає Український правопис (2019):

🧷Перед початком прямої мови мають стояти відкриті  лапки, у кінці – закриті лапки, а перед ними – відповідний до характеру речення розділовий знак (знак питання, знак оклику, три крапки, але не крапка, яку ставимо вже після лапок).

🧷Крапку після лапок у питальних та окличних реченнях з прямою мовою не ставимо: «Чого ж він ото нічого не показує?» – питають у матері; Це здивувало чоловiка, вiн пiдозрiло поглянув на кулак i тiльки сказав: «Ти диви».

🧷Якщо знак питання, знак оклику й три крапки стоять перед закритими лапками, то після лапок у кінці речення ті самі знаки не повторюються; неоднакові ж знаки можуть, залежно від змісту, ставитися водночас і перед закритими лапками, і після них, наприклад: Чи знайомі ви з романом Панаса Мирного «Хіба ревуть воли, як ясла повні?»; Невже ти не чув, як гукали: «До зброї!»?

🧷Якщо за характером речення в його кінці має стояти крапка, вона зберігається і в тому разі, коли речення закінчується фрагментом у лапках з наявністю перед закритими лапками цих розділових знаків: Бідний багатому: «Здоров будь!». Багатий бідному: «Будь здоров!» (Народна творчість).

# data[].attributes.headline
🖋 Пунктуаційний практикум

# data[].attributes.subject
🖋 Пунктуаційний практикум

# data[].attributes.body
Знайдіть порушення пунктуаційної норми в реченнях з прямою мовою. Запишіть речення, виправивши помилки.
1. «Побіжу – думаю – в малину, та рачки попід тютюном».
2. Мати, як завжди перед паскою, здавалася трохи несамовитою, крикнула в жалібному розпачі Ну, куди ти поїдеш? Паска!
3. І ось, коли село замість «Христос воскрес», – гука в розпачі «Рятуйте», велике Бобиреве сімейство розговлялось на даху коло ясел в оточенні корови, коней, овечок, курей і голубів, зовсім як на старій картині, що висіла колись у церкві.
4. І сталось так, що я не стримався одного разу і, вигукуючи з полум'я бойові гасла й заклики до лютої помсти ворогам, гукнув: Болить мені, болить!
5. «Чого ти крикнув?» – укорили мене. – «Що призвело тебе до цього в такий великий час – біль, страх»?
6. Дивлюсь на чарівний, залитий срібним світлом берег «Явися на березі лев» – появляється лев.
7. Га бодай ви подохли! : гримне було раптом дід страшенним голосом, кидаючи в артистів кісткою.
8. Коли вони померли від пошесті зразу всі в один день, люди казали – «Ото господь забрав їх до свого ангельського хору».

(З кіноповісті О. Довженка «Зачарована Десна»)

# data[].attributes.headline
🧨Творче моделювання

# data[].attributes.subject
🧨Творче моделювання

# data[].attributes.body
Скориставшись матеріалом новели І. Франка "Сойчине крило", утворіть усі можливі структурні різновиди речень з прямою мовою.
Зразок:

1.1.        «Дурень, хто на порозі сорокового року життя не пізнав ціни життя, не зробився артистом життя!» – розмірковує герой новели «Сойчине крило».

1.2.        Герой новели «Сойчине крило» розмірковує: «Дурень, хто на порозі сорокового року життя не пізнав ціни життя, не зробився артистом життя!»

1.3.        «Дурень, – розмірковує герой новели «Сойчине крило», – хто на порозі сорокового року життя не пізнав ціни життя, не зробився артистом життя!»

Герой новели «Сойчине крило» розмірковує

Дурень, хто на порозі сорокового року життя не пізнав ціни життя, не зробився артистом життя!

Манюся звертається до коханого

Не сердься на мене, мій Массіно, не сердься на мене!

Ти сказав по хвилі

Гарна птиця, а коли отак загукає, то чогось поневолі на серці моторошно робиться.

Головна героїня згадує

Твої очі спочивали на мені з такою певністю, з такою любов’ю і вірою, а мені було смішно, смішно, що ти такий сліпий, такий добрий, такий легковірний, як дитина!

Ліричний герой говорить

Життя — се мій скарб, мій власний, одинокий, якого найменшої частинки, одної мінутки не гідні заплатити мені всі скарби світу.

і додає

Ніхто не має права жадати від мене найменшої жертви з того скарбу, так, як я не жадаю такої жертви ні від кого.

# data[].attributes.headline
🧨Творче моделювання

# data[].attributes.subject
🧨Творче моделювання

# data[].attributes.body
Перетворіть речення з прямою мовою на конструкції з непрямою мовою. Порівняйте пряму мову та її відповідники, з’ясуйте, чи існує структурна й стилістична різниця між ними та коли доречно вживати той чи той різновид речення.

1. «Коли б на цей товар знайшовся покупець, то мав би я грошей бiльше, нiж сміття», – хвалився дядько Микола (М.Стельмах).

2. «I куди ж ви дiваєте своїх поросят?» – нетерпеливо допитувався дядько Володимир (М.Стельмах).

3. «Жiнки чогось погано запам’ятовують лiсовi урочища», – кажу трохи спогорда, а сам i не признаюся, що не раз губив дорогу в лісах (М.Стельмах).

4. «Та коли ж той день промайнув?» – здивувався дід (М.Стельмах).

5. «Скiльки цей рисак править?» – запитав дядько Трохим, заглядаючи шкапi в зуби (М.Стельмах).

6. А циган, одразу позлiшав, крутнувся i вже через плече кинув необачному покупцевi: «Завжди на ярмарку знайдеш двох дурнiв: один дорого просить, другий дешево дає» (М.Стельмах).

7. «Розкажіть, будь ласка, мені про вашу Героїню, – попросив скульптор,  закладаючи  ногу  на  ногу  (О.Гончар).

8. Я так завзято благаю слово: «Не мовчи! Бо краще вмерти, все сказавши, аніж мовчати, живучи» (Г.Чубач).

# data[].attributes.body
Зредагуйте речення

1. Редактор  попросив новенького, що ти розкажи мені трохи про себе.

2. Пасажир запитав у провідника, чи скоро ви подасте мені чай.

3. Микола, розглядаючи в сутінках засмагле цегляно-червоне обличчя бронебійника, сказав, що ловко ти останній танк підбив.

4. Юнак, зриваючись із місця, гукнув товаришам, що я зараз буду тут, лише на хвилинку забіжить додому.

5.Чую голос дівочий знадвору, що пустіть колядувати.

# data[].attributes.headline
🧨Творче моделювання

# data[].attributes.subject
🧨Творче моделювання

# data[].attributes.body
Складіть тест-ілюстрацію до картинки з використанням речень з прямою мовою, що відповідають схемам:

«П!» – а.
А: «П».
«П, – а, – п».
«П, – а: – П».
А: «П!» – а.

# data[].attributes.headline
Готуємося до ЗНО

# data[].attributes.subject
Готуємося до ЗНО