# data[].attributes.headline
פעילות גופנית

# data[].attributes.subject
פעילות גופנית

# data[].attributes.attachment_link.title
"פעילות גופנית ואורח חיים בריא" עם ד"ר מירב צוקר ליסודי 30.5.16 - הרצאה אקדמיה ברשת

# data[].attributes.headline
פעילות גופנית

# data[].attributes.subject
פעילות גופנית

# data[].attributes.attachment_link.title
למה חשוב לעשות ספורט

# data[].attributes.body
-מניעת מחלות, היגיינה
-התפרצות מחלות
-רפואה מונעת
-התפשטות מחלות בעידן המודרני
-מחלות סביבתיות (לגיונלה, אסבסטוזיס, (https://healthy.walla.co.il/item/3434540)

# data[].attributes.headline
חשיפה נכונה לשמש

# data[].attributes.subject
חשיפה נכונה לשמש

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הוא אחד הוויטמינים החשובים לפעילות הגוף ונוצר בעקבות חשיפה לשמש - אבל כמה חשיפה באמת נדרשת כדי לזכות ברמות תקינות של הוויטמין? מחקר חדש שפורסם בגיליון האחרון של כתב העת Science of The Total Environment, מציע תשובות אפשריות.
על אף שקרינת ה-UV ידועה כמזיקה לעור, גורמת לכוויות, להזדקנות העור ולסרטן, היא הדרך היחידה ליצירת ויטמין D בגוף, הידוע בתרומתו החשובה למניעת מחלות לב וכלי דם, לחיזוק העצמות, השרירים, ואפילו לבריאות הנפש.
למה ויטמין D כל-כך חשוב ואיפה תמצאו אותו
כעת חוקרים מאוניברסיטת ולנסיה שבספרד, ניתחו את זמן החשיפה הדרוש כדי להגיע לרמות המומלצות של ויטמין D בגוף, מבלי להזיק לבריאות.
"על אף שספרד משופעת בשעות אור שמש קיימות רמות נמוכות של ויטמין D בקרב האוכלוסייה", הסבירה ראש צוות החוקרים ד"ר מריה אנטוניה סראנו. היא ועמיתיה ביקשו לבדוק מהו הזמן הדרוש לחשיפה לשמש, כדי להשיג כמות של 1,000 יחידות בינלאומיות של ויטמין D.

במחקר בדקו החוקרים את רמת הקרינה בשעות הצהריים, בין השעות 12:30 ל-13:30 במשך 4 חודשים בשנה, חודש לכל עונה, החל בשנת 2003 ועד שנת 2010. במקביל, חישבו החוקרים את הזמן הדרוש בחשיפה לשמש, כדי לסבול מאדמומיות בעור.

בהסתמך על חישובים מתמטיים קודמים, הסיקו החוקרים מהו הזמן הנחוץ כדי להיחשף לשמש מבלי להזיק לעור, ולהביא לייצור מספיק של רמות ויטמין D בגוף.

הממצאים הראו כי בחודש יולי, אדם בעל סוג עור 3, השכיח ביותר בספרד יסבול מכוויית שמש תוך כ-29 דקות. לעומת זאת, בחודש ינואר, אותו אדם יכול להיחשף לשמש במשך 150 דקות מבלי שיסבול מכוויה.
בתוך כך מצאו החוקרים, כי כאשר 10% מהגוף נחשף לקרינת השמש, נדרשות 130 דקות כדי להשיג את המינון היומי המומלץ של הוויטמין - 1,000 יחידות בינלאומיות. לדברי החוקרים, זמן זה קצר מהזמן בו מתרחשת כוויה בעור בחודש ינואר, ולכן אין סכנה בזמן חשיפה שכזה. מנגד, בחודשים אפריל עד יולי, כאשר 25% מהגוף נחשף לקרינת השמש בשל הביגוד הקצר, מספיקות 10 דקות של חשיפה לשמש כדי להשיג את הרמות הנחוצות של ויטמין D. באוקטובר, יידרשו 30 דקות של חשיפה לשמש. כאמור, חישובים אלה נעשו לעור המסווג כ"סוג 3", ולפיכך הבהירו החוקרים כי המספרים עשויים להשתנות עבור אנשים בעלי גוון עור בהיר יותר, או כהה יותר. בתוך כך ציינו המדענים, כי הנתונים עשויים להיות שונים גם בהתאם לסוג הביגוד - כאשר בגדים קצרים יותר ידרשו זמן חשיפה קצר יותר, ולהיפך - ביגוד ארוך יותר ידרוש זמן חשיפה ארוך יותר.
ויטמין D חבר במשפחת ויטמינים מסיסים בשומן, שעמם נמנים גם הוויטמינים A, E, ו-K. הוויטמין מגביר את ספיגת הסידן והזרחן מהמעי והעברתם לעצמות, לכן הוא חיוני לבניית העצמות והשיניים.
הוויטמין מופיע בשתי צורות: האחת, צורה בלתי פעילה בגוף הקרויה ויטמין D2, והשנייה היא הצורה הפעילה ויטמין D3 הנוצרת מפעילות קרני השמש.
מחקרים הראו שוויטמין D חשוב במיוחד לקשישים: הוא מונע שברים בעצמות, מקטין את שיעור נפילות השיניים, משפר את תפקוד השרירים ומקטין את הסיכון לסרטן המעי ולסרטן הערמונית.

מחסור בוויטמין D בגלל תזונה לקויה או חשיפה לא מספקת לשמש גורם להתפתחות רככת, מחלה הגורמת לריכוך העצמות ולהתעקמותן.

מחקרים הראו כי הגוף מייצר ויטמין D רק בעקבות חשיפה לקרינת UVB מה שדורש חשיפה בעיקר בקיץ ובעונות המעבר. לכן, בארצות צפוניות שבהן החשיפה לשמש מועטה יחסית, מחסור בוויטמין D שכיח יותר.

גם השימוש במסנני קרינה לשם מניעת סרטן העור, הרווח בשנים האחרונות, הביא לירידה ברמת הוויטמין D בעולם המערבי. חוסר בוויטמין D נפוץ גם אצל כהי עור, שכן כמות הפיגמנט מלאנין החוסם את קרינת השמש גבוהה אצלם.

המחסור בוויטמין D שכיח גם אצל חרדים, בשל הלבוש הארוך המכסה את הגוף ומיעוט החשיפה לשמש. נוסף על כך, אצל הסובלים מהשמנת יתר קיים סיכון למחסור בוויטמין, שכן הוא נוטה לשקוע בשומן העודף במקום להתפזר בגוף דרך מחזור הדם.

מחקרים בעולם ובישראל הראו שספורטאים צעירים המתאמנים בחוץ נמצאים בסיכון נמוך יותר לפתח חסר של הוויטמין, בהשוואה לספורטאים המתאמנים באולם.

בשל הקשר בין ויטמין D לבניית השרירים ומנגנון הכיוון שלהם, הרמה המינימלית המומלצת לספורטאים היא 70 ננוגרם למ"ל. חלק מהמומחים ממליצים לספורטאים ליטול אף רמה של מעל 100, כדי להגיע להישגים משמעותיים יותר.

# data[].attributes.attachment_link.title
כמה צריך להיחשף לשמש כדי לקבל מספיק ויטמין D?

# data[].attributes.attachment_link.description
הוא אחד הוויטמינים החשובים לפעילות הגוף ונוצר בעקבות חשיפה לשמש - אבל כמה חשיפה באמת נדרשת כדי לזכות ברמות תקינות של הוויטמין? מחקר חדש שפורסם בגיליון האחרון של כתב העת Science of The Total Environment, מציע תשובות אפשריות.

# data[].attributes.headline
קרינה אלקטרומגנטית2: פוסטר

# data[].attributes.subject
קרינה אלקטרומגנטית2: פוסטר

# data[].attributes.body
לאיזו עוצמות של שדות מגנטיים אנו נחשפים כשמשתמשים באוזניות

# data[].attributes.attachment_link.title
פוסטר אוזניות סופי-1 (1)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אחד הדברים שאנחנו הכי אוהבים לעשות בקיץ הוא להשתזף: לרבוץ על מגבת בחוף הים ולספוג את הקרניים הנדיבות של השמש הקיצית - מקור האנרגיה של העולם. אבל לפעמים השמש נדיבה מדי ונהיה לנו חם. מה עושים - נכנסים לצל? מה פתאום! הרי מה יותר טוב מטבילה מצננת במים וחזרה לעוד מנה של אנרגיה.

מכאן יש שני תסריטים אפשריים: הראשון הוא שכשנחזור הביתה נגלה שהאדמנו כמו עגבנייה בשלה, קשה לנו לזוז ומקלחת במים חמים פשוט לא באה בחשבון. האפשרות השנייה היא שהעור שלנו התחדש בצבע ברונזה-שוקולד ואנחנו מוכנים לצאת להתרברב בפני החבר'ה. התסריט שייבחר תלוי בעיקר בגנטיקה שלנו, אבל למרות שהאחרון נשמע לנו לא רע בכלל, שניהם מובילים להרס גופנו ולהזדקנות מוקדמת.

למזלנו, הצורך הוא אבי ההמצאה וגם כאן הומצא פתרון: קרם הגנה מהשמש. כולכם בוודאי מכירים אותו היטב, אבל האם אתם יודעים מה באמת הוא עושה? כיצד באמת מגן עלינו קרם ההגנה ואיך צריך להשתמש בו? הסרטון הבא עונה על מגוון שאלות בנושא:

הסרטון הופק על ידי TED-Ed

מה הנזק?

נתחיל בדיון קצר על הנזקים המיידיים, מפני שנזקים שאנחנו רואים בעינינו הם גם אלה שיגרמו לנו לחשוב פעמיים לפני שאנחנו יוצאים מהבית בלי קרם הגנה.

נזקי הקרינה הנראים כוללים כתמים על העור, כוויות, אובדן הגמישות של העור והזדקנות העור. לא נעים בכלל, אבל זה רק קצה הקרחון. נזקי הקרינה החמורים והקטלניים יותר הם דווקא הסמויים שביניהם. כמו מפלצות שמתחבאות בגופנו ומתפתחות אט-אט בלי שנהיה מודעים אליהן, הן מתגלות לנו בסופו של דבר בדמות מחלות ונזקים קשים כמו קמטים, קטרקט בעיניים, אבנים בכליות (כתוצאה מיצירת עודף ויטמין D) וכמובן נזק הקרינה החמור ביותר - סרטן העור.

מה הקשר בין קרינת השמש לסרטן העור?

בתוך התאים שבגופנו שמור מידע במולקולות שנקראות דנ"א (DNA). התאים שלנו משתמשים במידע הזה על מנת לייצר את אבני הבניין של כל המרכיבים הנחוצים לקיומם - החלבונים. כל שינוי בדנ"א, ולו הקטן ביותר, עלול לגרום בעיות בתא, החל ביצירת חלבונים פגומים וכלה בבעיות בשכפול הדנ"א ובתהליך התחלקות התא.

שינויים כאלו ברצפי הדנ"א נוצרים באופן שגרתי והגוף יודע בדרך כלל לתקן אותם ולהחזיר את הרצף למצבו הנכון והתקין. חשיפה ממושכת לקרינת השמש עלולה ליצור שינויים כה רבים ברצפי הדנ"א עד שמערכת התיקון לא תצליח להתמודד עם כולם, ולעתים הנזקים נגרמים אף למערכת התיקון עצמה. הצטברות השינויים בדנ"א משבשת את מנגנון החלוקה של התאים, עד שהם מתחילים להתחלק ללא בקרה וליצור גידולים סרטניים.

מהי הקרינה המזיקה?

אור השמש כולל מגוון רחב של סוגי קרינה, שרובם אינם מזיקים. קרינת האור הנראה, לדוגמה, מאפשרת לנו לראות צבעים ואילו הקרינה התת-אדומה אחראית על מחצית מהחום שמגיע לנו מהשמש. קרני השמש המזיקות, UVA ו-UVB שייכות לקרינה העל-סגולה. קרני UVB פוגעות ישירות בדנ"א וגורמות כוויות, הזדקנות העור וסרטן. קרני ה-UVA, שנמצאות בשימוש רב במכוני שיזוף, לא נחשבו מסוכנות בעבר, אך לאחרונה הוכח שגם הן פוגעות בדנ"א ומאיצות את הזדקנות העור.

איך קרם ההגנה מגן עלינו?

תחליבי ההגנה מהשמש מתחלקים לשני סוגים עיקריים: חסמים כימיים וחסמים פיזיים. אפשר לדמיין את החסמים הפיזיים כמעין חיילים עם שריון של מראות שמתייצבים לנו על העור ומסיטים את קרני השמש חזרה לאוויר. החסמים הכימיים, לעומת זאת, בולעים את הקרינה לתוכם.

לכל סוג יש יתרונות וחסרונות משלו. החסמים הפיזיים יציבים יותר ומספקים הגנה מיידית, אך טווח הפעילות שלהם מצומצם והם נוטים להיות צמיגים ולא נעימים לשימוש. החסמים הכימיים מגנים עלינו מטווח רחב יותר של קרני שמש, אך כדי שיגנו עלינו עליהם להיספג קודם בעור - תהליך שאורך כ-20 דקות. כמו כן, יעילות הבליעה של הקרינה על ידי החסמים הכימיים פוחתת ככל שהחשיפה לשמש מתארכת. בגלל ההבדלים הברורים בין שני הסוגים, תכשירים מסחריים רבים כיום מספקים הגנה בשתי השיטות יחד.

איך לבחור קרם הגנה?

על SPF שמעתם? אם לא, נספר לכם שזה המספר שמופיע על כל בקבוק של קרם הגנה שתמצאו בחנויות, והוא מבטא לכאורה את רמת ההגנה של הקרם.

SPF הוא קיצור של Sunburn Protection Factor, מדד שמבטא את היחס בין כמות הקרינה הגורמת כוויה בעור שמוגן על ידי קרם הגנה לבין כמות הקרינה הדרושה כדי לגרום כווייה בעור שאינו מוגן באותו פרק הזמן. בקצרה, זה אומר שככל שנשתמש בקרם הגנה עם מדד SPFגבוה יותר, כך תידרש כמות גבוהה יותר של קרינת שמש כדי לגרום כווייה.

אולם אל לנו ליפול למלכודת של חברות הקוסמטיקה. בואו באמת נהיה חכמים בשמש: רובנו, ללא הצדקה, נוטים להניח באופן הגיוני שקרם הגנה עם מקדם 30 מגן עלינו פי 2 טוב יותר מקרם הגנה עם מקדם של 15 SPF. הגיוני, לא? אבל אם נבחן את זה לעומק נגלה שקרם הגנה של SPF 15 חוסם 94 אחוז מקרינת השמש המזיקה, ואילו קרם הגנה של SPF 30 חוסם 97 אחוז מהקרינה. כלומר ההבדל הוא 3 אחוזים בלבד!

אם נמשיך ונטפס במעלה מדדי ה-SPF נגלה תמונה בעייתית אף יותר: שיעור קרינת השמש שנחסמת על ידי קרם הגנה עם 50, 70 ואפילו 100 SPF אינו עולה על 98.3 אחוז, אך מחיר הקרמים האלה כפול (במקרה הטוב).

ויש דבר נוסף שכדאי מאוד להבין: זמן ההגנה. רבים סבורים שמדד ה-SPF אומר כמה זמן אנחנו יכולים לשהות בשמש בלי להתמרח שוב. לדוגמה,אם בדרך כלל יעברו עשר דקות עד שנקבל כוויה מהשמש, קרם הגנה של SPF 15 יאריך את השהות עד לקבלת כווייה לשעתיים וחצי (15*10 דקות).

ובכן - לצערי זה פשוט לא נכון: המדד מתייחס רק לכמות האנרגיה. אמנם ברור לכול שככל שהחשיפה ממושכת יותר אנחנו נחשפים ליותר אנרגיה, יש עוד גורמים רבים המשפיעים על רמת הקרינה בלי שום קשר לזמן. בשעות הצהריים, לדוגמה, הקרינה הרבה יותר חזקה מאשר בשעות הבוקר.

גם אם נתעלם מכך ונניח לרגע שקרם הגנה של SPF 15 באמת יגן עלינו מהשמש במשך שעתיים וחצי, אל לנו לשכוח את העובדה שהקרם נשטף מהר מאוד במים ובזיעה ומאבד מהיעילות שלו עם הזמן ושאם אנחנו רוצים הגנה מלאה עלינו למרוח כמות הרבה יותר גדולה של קרם ממה שרוב האנשים שמים על עצמם.

הדרך הנכונה להשתמש בקרם הגנה

למרות כל זאת, קרם ההגנה הוא חבר שלנו, וכדי שבאמת יגן עלינו חשוב שנדע איך להשתמש בו. בגלל הירידה ביעילות ההגנה עם הזמן, לא ממש יעזור לנו להימרח רק פעם אחת ולבלות את כל היום בשמש. אף אחד לא אוהב קמצנים - אז אל תתקמצנו על כמויות.

ודבר נוסף - בדרך כלל דרוש זמן עד שהגנה מתחילה לעבוד, לכן עדיף להימרח כבר בבית, לפני שיוצאים לשמש. מומלץ מאוד להשתמש בתכשירים עמידים למים - גם אם אינכם שוחים, אתם בהחלט מזיעים, ולא תרצו שכל ההגנה שלכם תישטף עם הזיעה. נכון? כיום ניתן למצוא בחנויות גם אמצעי הגנה מהשמש בצורות נוספות שאינן תחליב. אם אתם משתמשים בתרסיס, חשוב שתדאגו לרסס את עצמכם בכמה שכבות כדי שהכיסוי יהיה מלא.

מצוין - עכשיו, אחרי שהצטיידתם במדריך למשתזף המתחיל, זכרו גם להשתמש בו. ככלל, כדי לקבל הגנה מקסימלית מנזקי השמש ולשמור על עור צעיר, מוטב שתשתזפו בצל, חבשו כובע וכסו אזורים רגישים, וכמובן השתדלו לעשות זאת בשעות שבהן הקרינה חלש יחסית: עד עשר בבוקר או אחרי ארבע אחר הצהריים. אז נכון, אולי תשתזפו פחות ככה, אבל בינינו, לא הייתם מעדיפים לחסוך מעצמכם קמטים, גם אם זה בא על חשבון קצת צבע?

מה שלא תבחרו לעשות - שמרו על עצמכם! קיץ מהנה ושיזוף בריא.

# data[].attributes.attachment_link.title
המדריך המלא למשתזף המתחיל

# data[].attributes.attachment_link.description
אחד הדברים שאנחנו הכי אוהבים לעשות בקיץ הוא להשתזף: לרבוץ על מגבת בחוף הים ולספוג את הקרניים הנדיבות של השמש הקיצית - מקור האנרגיה של העולם. אבל לפעמים השמש נדיבה מדי ונהיה לנו חם. מה עושים - נכנסים לצל? מה פתאום! הרי מה יותר טוב מטבילה מצננת במים וחזרה לעוד מנה של אנרגיה.

# data[].attributes.headline
קרינה אלקטרומגנטית1: פוסטר

# data[].attributes.subject
קרינה אלקטרומגנטית1: פוסטר

# data[].attributes.body
-חשיפה לשמש
-קירנה מייננת
-קרינה רדיואקטיבית
-תרומה לרמות אוזון
פוסטרים /חקר ילדים חשיפה לקרינה בקרבת רשת החשמל:

עוצמת השדות המגנטיים באיזורים שונים ברכבים

# data[].attributes.attachment_link.title
כלי רכב יובל ודניאל-1

# data[].attributes.headline
תזונה נכונה - פירמידת המזון

# data[].attributes.subject
תזונה נכונה - פירמידת המזון

# data[].attributes.headline
קרינה אלקטורמגנטית מסמך של מרכז המחקר של הכנסת

# data[].attributes.subject
קרינה אלקטורמגנטית מסמך של מרכז המחקר של הכנסת

# data[].attributes.headline
קרינה אלקטרומגנטית 3: פוסטר

# data[].attributes.subject
קרינה אלקטרומגנטית 3: פוסטר

# data[].attributes.body
אילו חומרים מבודדים בחשיפה לשדות מגנטיים

# data[].attributes.attachment_link.title
פוסטר תווך נמרוד ועומר-1

# data[].attributes.body
פירמידת המזון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"עם חלבונים, בלי פחמימות, כן אורגני, לא אורגני" - כל כך הרבה המלצות תזונה מסתובבות ברשת ומפה לאוזן, חלקן סותרות. אז איך תדעו למה להאמין? מה באמת חשוב ומה פחות?

הנה איך: ביקשנו מהתזונאית שלנו לעשות קצת סדר בים הטיפים, ולשלוף את אלה שהכי חשוב לזכור, כדי לשמור על גוף בריא ומשקל תקין. קבלו, יד ראשונה מתזונאית בכירה:

1. אל תרוצו

תאכלו לאט יותר, ותנו יותר תשומת לב לפעולת האכילה. גם כי זה פחות משמין (ככל שאוכלים לאט יותר, קל יותר לזהות מתי שבעים), וגם כי זה יותר נעים - אכילה איטית משפרת את התפקוד של מערכת העיכול, ותורמת להפחתת גזים, נפיחות ועצירות.

2. תרגיעו עם המלח

אם אתם ממליחים עוד לפני שטעמתם, האוכל אולי ירגיש לכם מעט תפל בהתחלה. אבל אם תפחיתו כמויות בהדרגה, בכל פעם קצת פחות מלח, תגלו ש בלוטות הטעם שלכם יודעות להסתגל לשינויים, ופתאום תרגישו אפילו יותר טעמים.

3. וגם עם הסוכר, כן?

אותו הטריק עובד גם כאן, פשוט תנסו: תפחיתו בהדרגה את כמות הסוכר שאתם מוסיפים לשתייה חמה, לעוגות - וגם חפשו ממתקים פחות מתוקים, כמו למשל שוקולד מריר.

מה תרוויחו: פחות סיכוי לחלות בסוכרת, בסרטן, בכבד שומני ועוד רשימה ארוכה ומלחיצה של מחלות.

ושלא יעבדו עליכם: ממתיקים טבעיים כמו דבש, סילאן, מייפל וכו' אמנם נשמעים בריאים, אבל בפועל מכילים כמות גדולה של סוכר, בדיוק כמו סוכר לבן פשוט.

4. אל תהיו רעבים!

תהיו קשובים: תתחילו לאכול לפני שאתם מפתחים רעב גדול מדי. ולא, ארוחת בוקר זה ממש לא חובה. תשכחו ממה שאמרו לכם, האמת היא שלא לכולם זה מתאים.

כמו שיש אנשים שמתעוררים לאט, יש גם כאלה שהתיאבון שלהם מתעורר לאט, והם מתחילים לחוש ברעב 3-4 שעות אחרי שהתעוררו. לאלה כדאי דווקא לחכות עם הארוחה הראשונה ולאכול אותה באמצע היום, או לקראת הצהריים.

איך תדעו אם אתם ממועדון ארוחת הבוקר, או ממחתרת הבראנץ'?
פשוט: אם אתם לא מרגישים צורך לאכול בבוקר, ומגיעים לארוחת הצהריים בתחושת רעב סבירה (כלומר רעבים אבל לא באטרף), אתם יכולים לפסוח על ארוחת הבוקר.

אם אתם לא רעבים בבוקר אבל כן מפתחים רעב בשלבים מתקדמים שלו - תאכלו משהו באמצע הבוקר, כמו פרי עם אגוזים, או כריך. עדיף לא לחכות לצהריים (כי אז יש מצב שכבר תהיו רעבים מדי).

5. תאכלו המוווון ירקות

מכל הסוגים ומכל הצבעים. ירקות (וגם פירות!) הם בית מרקחת נייד: עשירים בוויטמינים (כמו ויטמין A, K, C), במינרלים (כמו ברזל, מגנזיום, אשלגן), בנוגדי חמצון וגם בסיבים תזונתיים.

מה תרוויחו: סיכון מופחת ללקות ב מחלות לב, ביתר לחץ דם ובסוגים מסוימים של סרטן - וגם תחושת שובע ממושכת (בזכות הסיבים התזונתיים) שמסייעת לירידה במשקל ללא תחושת רעב.

6. וגם פירות!

טריים כמובן. כמו ירקות הם עשירים בוויטמינים, במינרלים, בסיבים ובנוגדי חמצון. נכון, הם מכילים סוכר, אבל מביאים איתם ערך מוסף גדול מאוד.

7. תאכלו יותר שומן. כן, כן

תנו כבוד לשומנים הטובים, או בשמם הרשמי "שומנים בלתי רווים", ותשאירו מספיק מקום בתפריט לאבוקדו, טחינה, אגוזי מלך, שקדים, זרעי פשתן וצ'יה, שמן זית ודגי סלמון.

מה תרוויחו: שומן בלתי רווי תורם מצד אחד לתחושת השובע ומספק רכיבי תזונה חשובים, כמו ויטמינים וחומצות שומן חיוניות, ומצד שני מפחית את הסיכוי לחלות בסוכרת, במחלות לב וכלי דם, בסרטן ועוד.

8. אבל לא את השומן הזה:

תשתדלו לא להכניס לפה מזון שמכיל שומן רווי ושומן טראנס. זה אולי נשמע כמו מסיבה, אבל בפועל שומן טראנס מעלה את רמות הכולסטרול ה"רע" ואת הסיכוי לחלות בסוגי סרטן שונים.

אז במקום לטגן תאפו, במקום נקניקיות תאכלו נתחי בשר שלמים, במקום איברים פנימיים קחו דג או חזה עוף, ובמקום גבינות שמנות לכו על כאלו שלא עולות על 5% שומן.

מה תרוויחו: בריאות, זה מה!
תמי אדיב היא תזונאית קלינית בכללית, מתמחה בסוכרת, השמנה, ניתוחים בריאטריים וטבעונות

# data[].attributes.attachment_link.title
8 טיפים לתזונה נכונה ובריאה

# data[].attributes.attachment_link.description
"עם חלבונים, בלי פחמימות, כן אורגני, לא אורגני" - כל כך הרבה המלצות תזונה מסתובבות ברשת ומפה לאוזן, חלקן סותרות. אז איך תדעו למה להאמין? מה באמת חשוב ומה פחות? הנה איך: ביקשנו מהתזונאית שלנו לעשות קצת סדר בים הטיפים, ולשלוף את אלה שהכי חשוב לזכור, כדי לשמור על גוף בריא ומשקל תקין.

# data[].attributes.body
-סרטונים ואתרים:
-

# data[].attributes.headline
מפגעים סביבתיים

# data[].attributes.subject
מפגעים סביבתיים

# data[].attributes.body
- מפגעים פיזיים
-חומרים מזהמים ומסוכנים
-מקורות קרינה
- פסולת
-זיהומים: מים (מקורות מים, אוקיינוסים, גשם...), אדמה, אוויר

# data[].attributes.headline
פעילות גופנית

# data[].attributes.subject
פעילות גופנית