# data[].attributes.headline
Att låta eleverna få tid att reflektera och berätta vad de lärt sig under lektionen gynnar deras egen och kompisarnas utveckling i ämnet. Det är också ett bevis för mig som lärare att lektionen har haft kvalitet.

# data[].attributes.subject
Att låta eleverna få tid att reflektera och berätta vad de lärt sig under lektionen gynnar deras egen och kompisarnas utveckling i ämnet. Det är också ett bevis för mig som lärare att lektionen har haft kvalitet.

# data[].attributes.body
Det är vid stor vikt att en ny elev på skolan skapar goda relationer med sina nya klasskompisar. Detta ligger till grund för elevernas framtida lärande. Viktigt att vi har detta i åtanke nu när vi får många nya elever till skolan.

# data[].attributes.body
"Att känna tillhörighet är centralt och därför är det så viktigt med relationer och värdegrund alltid är närvarande som en naturlig del i hela skolarbetet". (s.64)
- Finns det tid för att bygga relationer när vi är så fokuserade på kunskapskraven? Är det lättare i år 1-3 och sen tänker vi att i år 4-6 är det klart, gruppen är byggd och relationerna är skapade? Men måste vi inte underhålla relationerna i takt med att eleverna blir äldre?

# data[].attributes.body
Är det " EN skola för alla" eller en skola för ALLA " i dagens samhälle?

# data[].attributes.headline
Tänkvärt vad forskningen säger om nivågruppering.

# data[].attributes.subject
Tänkvärt vad forskningen säger om nivågruppering.

# data[].attributes.headline
Ett inkluderande arbetssätt känns som en självklarhet. Alla elever ska få känna sig delaktiga i en klass men det är viktigt att det finns stöd till de elever som av olika anledningar har svårigheter inom ett ämne. Alla elever ska ges möjligheten att nå ett godkänt betyg. S. 53-54 Inkluderande skolgång effektivaste sättet att bygga en solidaritet mellan samtliga elever.

# data[].attributes.subject
Ett inkluderande arbetssätt känns som en självklarhet. Alla elever ska få känna sig delaktiga i en klass men det är viktigt att det finns stöd till de elever som av olika anledningar har svårigheter inom ett ämne. Alla elever ska ges möjligheten att nå ett godkänt betyg. S. 53-54 Inkluderande skolgång effektivaste sättet att bygga en solidaritet mellan samtliga elever.

# data[].attributes.headline
Timperly, utvecklingsplan för lärare minst lika viktigt som för elever.

# data[].attributes.subject
Timperly, utvecklingsplan för lärare minst lika viktigt som för elever.

# data[].attributes.headline
Rektor skall göra besök i klassrummet och ge konstruktiv återkoppling till lärarna.

# data[].attributes.subject
Rektor skall göra besök i klassrummet och ge konstruktiv återkoppling till lärarna.

# data[].attributes.body
Stötta varandra!

# data[].attributes.headline
Eleverna behöver känna att de får utvecklas i relation till sin egen kapacitet i ett öppet och lärande klimat.

# data[].attributes.subject
Eleverna behöver känna att de får utvecklas i relation till sin egen kapacitet i ett öppet och lärande klimat.

# data[].attributes.headline
Inkludering är ju det som gäller nu... På sidan 54 står att "Ett ökat stöd till lärarna och rektorerna är nödvändigt för att lyckas bra med en inkludernade undervisning". DET tycker jag inte alltid att vi fått.

# data[].attributes.subject
Inkludering är ju det som gäller nu... På sidan 54 står att "Ett ökat stöd till lärarna och rektorerna är nödvändigt för att lyckas bra med en inkludernade undervisning". DET tycker jag inte alltid att vi fått.

# data[].attributes.headline
Det skrivs i boken om formativ bedömning och inkluderande arbetssätt vilket jag anser hör ihop. Vi har ju faktiskt fåttett verktyg nu i o m Google apps och classroom som ju är toppen när man arbetar med processer och vill få eleverna aktiva i sitt eget lärande. 

# data[].attributes.subject
Det skrivs i boken om formativ bedömning och inkluderande arbetssätt vilket jag anser hör ihop. Vi har ju faktiskt fåttett verktyg nu i o m Google apps och classroom som ju är toppen när man arbetar med processer och vill få eleverna aktiva i sitt eget lärande. 

# data[].attributes.headline
Jag har arbetat lite grand med olika sätt att utvärdera arbetet i klassrummet, allt från att eleverna får berätta en sak de lärt sig under lektionen/dagen, exittickets och liknande till kahoot och gemensamma utvärderingar av ett temaområde eller liknande. Det är jätteintressant! Jag har alltid känt mig så dum och oduglig när bedömning tas upp, tänkt att jag kan inte, har inte kunskap nog, är inte skicklig tillräckligt men insett att jag gjort det väldigt stort och krångligt! Eg är det minst lika svårt att göra en summativ bedömning som att arbeta formativt. Att summativt värdera och bedöma en elevs kunskaper är ju lite som att säga detta kan du och detta kan du inte och det är ju ganska vanskligt för har jag verkligen sådan koll? Men att arbeta med processen och tillsammans med eleverna diskutera och fundera över vad man ska lära, hur man ska det och om och vad man faktiskt kan och lärt är ju otroligt givande också för mig som lärare. Det jag "ser" under lektionerna ger mig uppslag till vad vi behöver arbeta vidare med nästa lektion. Jag ska ju inte heller ensamt ha kollen utan eleven engageras i sitt lärarnde och sin kunskapsutveckling.

# data[].attributes.subject
Jag har arbetat lite grand med olika sätt att utvärdera arbetet i klassrummet, allt från att eleverna får berätta en sak de lärt sig under lektionen/dagen, exittickets och liknande till kahoot och gemensamma utvärderingar av ett temaområde eller liknande. Det är jätteintressant! Jag har alltid känt mig så dum och oduglig när bedömning tas upp, tänkt att jag kan inte, har inte kunskap nog, är inte skicklig tillräckligt men insett att jag gjort det väldigt stort och krångligt! Eg är det minst lika svårt att göra en summativ bedömning som att arbeta formativt. Att summativt värdera och bedöma en elevs kunskaper är ju lite som att säga detta kan du och detta kan du inte och det är ju ganska vanskligt för har jag verkligen sådan koll? Men att arbeta med processen och tillsammans med eleverna diskutera och fundera över vad man ska lära, hur man ska det och om och vad man faktiskt kan och lärt är ju otroligt givande också för mig som lärare. Det jag "ser" under lektionerna ger mig uppslag till vad vi behöver arbeta vidare med nästa lektion. Jag ska ju inte heller ensamt ha kollen utan eleven engageras i sitt lärarnde och sin kunskapsutveckling.

# data[].attributes.body
e

# data[].attributes.body
Hade vart intressant att besöka Nossebro nu. Har man samma resultat idag? Hur organiserar de sig idag, etc.

# data[].attributes.headline
Bedömning för lärande ska vara ett förhållningssätt, inte en metod skriver skolverket. Om en skola ska vända sina resultat eller bli riktigt proffsig så krävs det full satsning från huvudman till varje pedagog med en rejäl tidsplan. Allt som oftast gör vi någon sorts "lightvariant" (som någon skrev) av det senaste rönen. Vi har varit på flera föreläsningar om bfl men det känns fortfarande som vi står och stampar, några provar namnstickor eller röda, gröna kort eller exit tickets men är det förankrat hos alla, är det ett förhållningssätt och inte en metod?

# data[].attributes.subject
Bedömning för lärande ska vara ett förhållningssätt, inte en metod skriver skolverket. Om en skola ska vända sina resultat eller bli riktigt proffsig så krävs det full satsning från huvudman till varje pedagog med en rejäl tidsplan. Allt som oftast gör vi någon sorts "lightvariant" (som någon skrev) av det senaste rönen. Vi har varit på flera föreläsningar om bfl men det känns fortfarande som vi står och stampar, några provar namnstickor eller röda, gröna kort eller exit tickets men är det förankrat hos alla, är det ett förhållningssätt och inte en metod?

# data[].attributes.body
handlar om kollegialt lärande i Nossebro. de vände skolresultaten drastiskt med hjälp av detta.
Framgångsfaktorerna var bl.a.
* ALL personal var med och genomförde detta, politiker och tjänstemän.
* Två lärare/klass som matchades ihop.
* De pedagogiska problemen sattes i fokus.
* Tid för reflektion för alla i organisationen.
* Eleverna fick stöd inom den normala   undervisningen
Vi hade en "lightvariant" här för några år sedan som var riktigt  bra men som inte fortsatte.

Kapitlet om "Pedagogiskt ledarskap" var intressant. Det tror jag också är viktigt att ha på en framgångsrik skola.

# data[].attributes.body
Jag skulle önska läsecirklar eller liknade för att skapa kollegialt lärande tex inom formativ bedömning. Då menar jag det riktiga förhållningssättet och inte bara enstaka metoder som det blir så lätt att det blir. Vill gärna komma till att elever kan självbedöma sig och sitt lärande men hur gör man det i praktiken? Då menar jag inte genom en checklista utan att de ska kunna samtala om det. Känns som att det är en mognadsfråga.
Sandra

# data[].attributes.headline
De kommentarer som vi kan skriva i Classroom, när eleverna t.ex. arbetar med en uppgift, torde vara ett  forum för formativ bedömning. Skriver vi tydliga kommentarer eller ger vi "ospecifikt beröm" som Nottingham menar kan ske (s.48)? Hur får vi eleverna att aktivt läsa lärarens kommentarer och respondera för att kunna fortsätta en dialog kring undervisningsprocessen? 

# data[].attributes.subject
De kommentarer som vi kan skriva i Classroom, när eleverna t.ex. arbetar med en uppgift, torde vara ett  forum för formativ bedömning. Skriver vi tydliga kommentarer eller ger vi "ospecifikt beröm" som Nottingham menar kan ske (s.48)? Hur får vi eleverna att aktivt läsa lärarens kommentarer och respondera för att kunna fortsätta en dialog kring undervisningsprocessen? 

# data[].attributes.headline
Tänk om vi på Herrestadsskolan kunde få till mer kollegialt lärande för att få till mer formativ bedömning som ex.  "exit tickets." Det hade varit riktigt givande :)

# data[].attributes.subject
Tänk om vi på Herrestadsskolan kunde få till mer kollegialt lärande för att få till mer formativ bedömning som ex.  "exit tickets." Det hade varit riktigt givande :)