# data[].attributes.body
Relevans: Hver femte voksne dansker har prøvet at spille Pokémon Go (DR, 07.09.2016: http://www.dr.dk/nyheder/indland/hver-femte-voksne-dansker-med-paa-pokemon-go-boelgen).

Case: Pokémon Go

Pokémon Go-go or no-go?

Gotta catch 'em all OR die tryin'?

Pokémon Go-loco

Pokémon Go-local
- undersøg dit lokalområde med Pokémon Go

Mulig problemstilling:
Hvordan transformeres byrummet gennem Pokémon Go - og hvilke positive og negative konsekvenser har Pokémon Go for oplevelsen samt brugen af byrummet?

Spørgsmål:
- Hvordan er Pokémon Go revolutionerende?
- Hvad får/fik folk til at tage ud at spille Pokémon Go?
- Hvordan bliver rummet transformeret gennem Pokémon Go?
- Hvordan ændrer Pokémon Go folks adfærd og bevægelser?
- Hvordan ændres vores virkelighedsopfattelse?
- Hvordan interagerer vi med hinanden, når vi spiller Pokémon Go?
- Hvem bliver ekskluderet/inkluderet?
- Hvilke negative/positive konsekvenser har det for steder og steders betydning, når der spilles Pokémon Go f.eks. når der bliver placeret et gym, pokestop?
- Hvordan anvender offentlige og private institutioner Pokémon Go som et strategisk værktøj til branding og til at tiltrække et større publikum?
- Hvilket potentiale har Pokémon Go for oplevelsen af byrummet? Hvordan kan Pokémon Go gøre steder mere synlige?  Hvilket potentiale har Pokémon Go for dannelsen af fællesskaber på tværs af grupper, generationer og minoriteter? Eksisterer der et potentiale?
-Hvilke faldgruber er der ved Pokémon Go? f.eks. Big data, trafikproblemer, invadering af privatsfære

Mulige vinkler på casen:
- Transformation af byrum
- Byvandring med Pokémon Go
- To virkeligheder smeltes sammen, henholdsvis den digitale og IRL, et ekstra filter kommer på den virkelige verden
- Ændring af folks adfærd, bevægelser og brug af byrum
- Steder, der ikke tidligere var populære, bliver populære/anvendt pga. pokestops, pokemoner, gyms
- Steder, der tidligere var åndehuller og skjulte steder, bliver opdaget af Pokémon geeks og ødelægger oplevelsen for andre som søger et åndehul
- Pokémon Go som et strategisk middel/værktøj til at brande butikker/virksomheder/biblioteker og tiltrække kunder
- Konsekvenser af placering af pokemons, gyms, pokestops --> trafikproblemer, private ejendomme bliver invaderet af pokemon-jægere,
- Big data, hvor lander informationerne og hvad bliver de brugt til
- Fællesskabsfølelse, forestillede fællesskaber, møder, generationer
- Leg i byrum
- Mapping og karakterkortlægning / byrumsanalyse
- eksplorativt, forforståelse, egen tilgang, holde det adskilt,
- arrangere byvandringer --> observere andre
- Hvordan kan det bruges som planlægningsværktøj
- Målgruppe: hvem er målgruppen?
- Postfaktum - hvor vi taler med målgruppen ELLER følger vi målgruppen, mens det sker?
- Forslag: følge et eksperiment med nye Pokémon-brugere og følge transformation ELLER interviewe hardcore-brugere
- Følge skabelsen af en Pokémon-narkoman
- Tracking Endomondo
- Autoetnografi: intro, vækker en undren, hvis ikke vi kan følge informanterne,
- Go with the flow, undersøgende tilgang, have ingen hypoteser,
- Venskaber, køn
- Feltarbejde med det samme
- Human computer interaktion
- Peter Dalsgaard, Aarhus Universitet - hvor ny er teknologien
- Pokémon Go som case og som eksempel

- Start med målgruppen
Afgræsning af målgruppen
- forhold mellem individ og teknologi og samfund
- italesættelsen af at spille - relationer
- tabuer
- relation mellem menneske og teknologi
- cloak of competence/incompetence
- viden -  social positionering - forstå rum gennem social positionering - hvad gør det ved ens forståelse i byrum og hvad kan man bruge det i sociale sammenhænge?
- et spil i en større planlægningsstrategi og kommerciel strategi
- fokus på brugeren eller fokus på byrum eller fokus på teknologi
- sundhed kræftsyge børn motivere motion
- sanser der aktiveres, intensiveres, nedsættes i interaktionen med hi-technology pokemon go
- mennesker, bygninger, livet mellem husene,

Vejleder: Mikkel Bille, HumTec, Spatial Design,

Links:
http://www.dr.dk/nyheder/indland/butikker-vil-tjene-paa-pokemon-go

http://www.dr.dk/nyheder/viden/tech/derfor-bliver-du-bidt-af-en-gal-pokemon

# data[].attributes.body
- Branding
- Hvorfor tiltrækkes så mange til Klitmøller?
- Hvad har området/byen gjort for at skabe denne attraktivitet?
- Hvad bidrager det til området - merværdi?

Alternative cases:
Samsø, Læsø, Sommerby, Alternative livsstile (øko samfund), Hornbæk, Tisvilde, Bornholm (Mad entusiasme)
- Andre små steder som har succes med at brande sig som værende en niche

# data[].attributes.body
Case eksempel:
Postterminalen el. Carlsberg

Ny arkitektur - en god blanding af alt muligt forskelligt arkitektur.

Bevaringsværdi: stemningen/kulturen.

Byens arkitektoniske identitet.
Er der en overordnet strategi - burde der være en samlet arkitektonisk plan?

Lovgivning på området:
Er der en særlig politik for hvordan den aktuelle arkitektur udvikler sig?
- planlov/lokallov.

# data[].attributes.headline
Bytræer - ny træpolitik (bynatur og bæredygtighed)

# data[].attributes.subject
Bytræer - ny træpolitik (bynatur og bæredygtighed)

# data[].attributes.body
Planlægning af byen: inkluder træerne

Klima: regnvandshåndtering, optag vand, fotosyntese

Sundhed > stress, udenfor

Branding/kommunikation

Kampen om pladsen/naturen

Gehl: Brug det grønne, få folk til at mødes (Aalborg, spillende træer > ifm Melodi Grand Prix

Æstetik

Lokalplanlægning

Økonomi: du kan måle penge, ikke glæde (problematik)

Hvordan får træerne værdi/mulighed for fx. arkitekter? Tænk træer i muligheder frem for begrænsninger i byggeprocessen
Hvad er kriterierene for at indtænke træerne for arkitekter/bygherrer?

Fælder gamle træer (i vejen)
Planter nye (brander grøn by)

# data[].attributes.headline
Ny bæredygtig bydel udvikles i Helsinge 

# data[].attributes.subject
Ny bæredygtig bydel udvikles i Helsinge 

# data[].attributes.body
http://www.dagensbyggeri.dk/artikel/91324-ny-baeredygtig-bydel-udvikles-i-helsinge

# data[].attributes.body
Jobbank: Sct Hans Have Roskilde > brug af vand mere miljøvenligt

Hans Tagens Plads
>på tegnbrættet pt
>borgerinddragelsesproces

Løsninger:
- bytræer
- grønne tage = sammenhæng mellem plads og bygninger/tage

Performativt > arrangementer

Misbrug af brandet "skybrudspladser" > udløser penge til projekter

Helhedsplan > der er planlagt 300 skybrydsprojekter i KBH

Musicon/Kokkedal > indtænker klimapladser til andre formål end regn > skatebare
Forslag til andre løsninger end skater-ting og parker/opholdsteder, fx. legepladser, kreative åndepladser

Metoder > udkants DK, integreret

# data[].attributes.body
Hvordan kan man skabe rebrande/omdanne det ryddet Pusherstreet til et andet byrum - og hvad skal dette byrum indeholde?

Empowerment

Borger i front

Fremtidsværkstedet (Jonas E.)

Kontakt: Team Sikkerby (CBCC)

# data[].attributes.body
Rammefri planlægning

Fuldtidsværktøjet - metodisk tilgang

Definitionen: Utopier

Case: Nordhavn, Åboulevard, Ørestaden

Ørestad, var det for utopisk?

David Pinder - udvidelse af folks forståelsesrum

Peter Skriver

Brug af "utopi" som et værktøj til planlægning af...?

Utopier om politisk styring af byen

Utopi som drivkraft

# data[].attributes.headline
Guldminen og Guldgraverne - nye metoder til genbrug og upcykle

# data[].attributes.subject
Guldminen og Guldgraverne - nye metoder til genbrug og upcykle

# data[].attributes.body
http://ruc.jobbank.dk/job/815411/teknik-og-miljoforv/guldminen-og-guldgraverne-ny

# data[].attributes.body
Hvordan huser vi flygtninge i Danmark?

Citat fra opslaget:

Varianterne af flygtningeboliger synes mange, og der er stor forskel på, hvor boligerne er placeret. Nogle er placeret centralt, andre i udkanten, nogle i større byer, andre i landdistrikter.

Vi ved meget lidt om, hvilke placeringer og boligtypologier, der fører til den bedste integration med lokalsamfundet, og der er derfor behov for en første undersøgelse af de forskellige flygtningeboligers placering og udformning.

Problemstilling:

Hvordan huser danske kommuner flygtninge, som har fået opholdstilladelse? Kortlægning af boligtypologier i udvalgte kommuner.

En undersøgelse af boligformer og boligernes placering i udvalgte kommuner kan fx indebære brug af forskellige mappingmetoder, GIS og forskellige typologibeskrivelser.

# data[].attributes.body
Hvordan møder en flygtning sit lokalsamfund?

Citat fra opslaget :

I dag foregår anvisningen af boliger til flygtninge mere eller mindre tilfældigt afhængigt af, hvor der er ledige boliger i kommunen. Hvis man fremadrettet skal arbejde mere strategisk med placeringen af flygtninge med henblik på at opnå bedst mulig integration, har vi behov for mere viden om, hvordan den enkelte flygtning interagerer med sit lokalsamfund.

Problemstilling:

Hvordan interagerer flygtninge, der har fået opholdstilladelse og anvist en bolig i Danmark, med sit lokalsamfund?

Undersøgelsen af en eller flere flygtninges faktiske interaktionsmønstre med lokalsamfundet kan fx indebære kortlægning af hverdagslivsmønstre og netværk fx gennem interviews, deltagerobservation, fotodokumentation, GPS-tracking og evt. diagrammatiske opstillinger.

# data[].attributes.headline
Tag et emne og uddyb det i sin egen tekstboks

# data[].attributes.subject
Tag et emne og uddyb det i sin egen tekstboks

# data[].attributes.body
- Børn i planlægning

- Bæredygtig byggeri

- Hvad er bæredygtighed?

- Klimaflygtninge - kunst & klimapolitik

- Udvikling/afvikling af udkantsområder

- Markedsorienteret planlægning

- Kulturelle åndehuller - centre af byliv/natteliv

- Vinge - ny by

- KBH's baggårde

- Transport & sammenhængskraft

- Borgernes brug af parker

- Hvordan bruger vi byrummet om 20 år?

- Pokémon GO

- Posthusgrunden

- Bycyklen

- 100% økoligisk omstilling - udfordringer med plads nok

- BIG DATA i KBH

- Kulturkvarter KBH / kunst, arkitektur, byrum

- Kofoed skole

- Mapping og karakterkortlægning / byrumsanalyse

- Branding af byer

- Brug af kirkerum

- Containere som midlertidige boliger

# data[].attributes.body
Bilens potentiale og fordel
Utopi: Bilfri by, Åben Ladegaards åen, Betalingsring, betalingszoner

Alternativer til bil:
Samkørsel, gomore, Drive-now, Elcykel, cykel, offentlig transport, delebil, car2go

Infrastruktur: strøggader(Nørrebrogade, Amagerbrogade), Supercykelstier, cykelinfrastruktur

Bilfri søndag

Teori: Mobilitiet, Motilitet, Malene Freudendahl, Matilde Dissing, Katrine Hartman

# data[].attributes.body
Mere eller mindre regulering?
Komparativ analyse af planlovsændringer. Evt- den "nye" planlovskonsekvenser for planlægning i praksis - Hvordan lovgivningen tilgodeser nogen frem for andre?
Hvad er potentialerne og begrænsningerne ved en planlov?

# data[].attributes.body
Idealisme vs. Praksis

De praktiske udfordringer planlæggeren møder i institutionelle praksisser. Hvilke ideologiske og teoretiske perspektiver, som planlæggeren har med sig fra sit fag bliver udfordret af planlægningspraksis (politik, økonomi, marked, magtforhold mm.)?
Interview undersøgelser med flere planlæggere.

# data[].attributes.body
Problem: Eksklusion af aeldre i storbyen
Stort udbud på aktiviteter og tilbud rettet mod unge / lavt udbud som retter sig mod aeldre.

Mobilitet vs. Immobilitet
Bevaegelse , rytme, hjemfoelelse - er det stadig dit sted, selvom du ikke kan deltage/foelge med?
Ruter, steder, tilgaengelighed
Inklusion/eksklusion
Tryghed
Faenomenologisk perspektiv
"Urban medicin" - stoerre byer indrettes ofte til at fremme sundhed for unge/i forvejen aktive.

Hvor er der rum i det offentlige rum til de aeldre?

Hvordan kan vi skabe rum til de aeldre og inkludere dem i storbyens rum?

Grupper: aeldre fra plejehem, egne hjem

Hvornaar er man gammel?

Afgraensning af rum: rekreative rum, cykelruter, parker, stier, evt tage udgangspunkt i en bestemt rute?

Planlaegning af rum - er de aeldre taenkt ed ind?

Politisk plan: midler til de aeldre

Inspiration/udgangspunkt: Rene Kural ytrer sig om de aeldre, artikel skrevet af Lars Henriksen i Kristeligt Dagblad "De aeldre bliver glemt i indretningen af byerne."

Nye perspektiver:
- Mapping af de ældres ruter gennem byen
GPS på de ældre, tracking af de ældre / etiske overvejelser ift. overvågningssamfund

# data[].attributes.body
Cases: Christiansborg; Parken; Metro; Krystalgade; Oslo-Regeringskvarteret; Havnen

Er det muligt at planlægge
Hvad EU og EU direktiver betyder; Hvordan bliver de fortolket?
Etiske dillemaer
Brugen af teknologier

Fra samtalen med John Andersen: Man kan lave en kortlægning over involveret aktører og praksiser; Kritisk blik ift. det er et lukket området, planlagt topdown og der bliver brugt mange ressourcer på; Historisk blik; Man kan kigge på hvad TMF har udarbejdet på det; Hvordan fremmer man tryghed?
- Ekspert styret planlægning

Thomas Theis Nielsen, fra Geografi som har arbejdet for PET..

# data[].attributes.body
Projektet er tænkt som en social intervention i et udsat boligområde, hvor formålet er at inddrage beboere aktivt til at finde et løsningsforslag til at forbedre områdets udfordringer. Herunder kriminalitet, integrationsudfordringer m.m.
- Hvad ønsker beboerne selv for områdets udvikling? Hvad mangler de?
Det centrale er at planlægge med og ikke for beboere i et udsat boligområde.

At finde ud af hvordan man kan nå ud til udsatte grupper, der ikke bliver hørt ved at planlægge med dem og komme med konkrete løsningsforslag.

- Er det muligt at etablere et samarbejde med boligselskabet der administrerer området?

Cases:
Et udsat boligområde (kan måske udvælges ud fra "ghettolisten"?).

Murergården - Korsgade

# data[].attributes.body
"Små" byer under 10.000 indbyggere
Hvad skaber et lokalt miljø
Storbysflugt - hvor orienterer vi os hen? (ressorcer & arbejdspladser)
Antropologisk/etnologisk feltarbejde
Hvor er kulturen?
Modsatrettede meninger - turistby generelt (Tisvilde)
Synlighed
Branding af byer
Rigdom vs fattigdom
Hvilken slags by er det?
Hvem bruger byen?
Usynlighed
Samarbejde med Gehl
Frederikssund
Udvikle nye metoder
Definition af det gode byliv:
Hvad er det?
Hvad skal det være?
Udvikling af det gode liv/den gode by

# data[].attributes.body
Cases: Årshus; PB43; Givrum.nu; Krøjersplads; Refshaløen; Dome of Visions; Flash - mobs; Grafitti; Markeder; Festivaler; Sculpture by the sea; Loppemarkeder....

Unikstedsidentitet
Statement
Branding

Hvad gør midlertidighed for byen på længer sigt?
Kan midlertidighed have fordel i forhold til kulturelle tiltag?
Midlertidighed på imod planlov
Når de midlertidighed projekter flytter ud af byen, ryger noget kultur
Hvem er midlertidige projekt for? borger?

Magt teori
Årshus Julturhovedsted; mange midlertidige tiltag kun kommer til at ske i projekter i fremtiden

Nu ide: kulturhus i sydhavnen, åbningsdato i oktober, følge proces, seje unge drenge

# data[].attributes.body
- Succeshistorien omkring Hamborg havn og by -> sammensmeltningen af æstetik og kulturarv

-Der skal tales med Malene Freudendal-Pedersen eller Peter Skriver  i håb om en mere konkret case