# data[].attributes.headline
4. MANIFESTACIONS CULTURALS DELS BÀRBARS: L'ARQUITECTURA VISIGÒTICA

# data[].attributes.subject
4. MANIFESTACIONS CULTURALS DELS BÀRBARS: L'ARQUITECTURA VISIGÒTICA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Com pots veure al clip de vídeo, a l'Europa occidental les coses estavan quedant molt lluny de l'esplendor cultural del món clàssic.

La lectura i l'escriptura van quedar limitades quasi totalment a l'interior dels monestirs. Per a que et faces una idea, el rei dels francs i "emperador", Carlemany, no sabia escriure.

- Per què creus tú que les manifestacions culturals s'empobriren d'eixa manera tan radical a l'occident altomedieval?

# data[].attributes.attachment_link.description
https://youtu.be/BHrpez4fcKI?t=2m18s Com pots veure al clip de vídeo, a l'Europa occidental les coses estavan quedant molt lluny de l'esplendor cultural del món clàssic. La lectura i l'escriptura van quedar limitades quasi totalment a l'interior dels monestirs. Per a que et faces una idea, el rei dels francs i "emperador", Carlemany, no sabia escriure.

# data[].attributes.attachment_link.title
ESCANDINAVIA (Los Vikingos)  -  Documentales

# data[].attributes.body
https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/els-regnes-barbars/la-cultura-a-loccident-altomedieval/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'Art Preromànic Ibèric: Art Asturià i Art de Repoblació

L'art asturià i l'art de Repoblació són els noms que reben les manifestacions artístiques dels regnes cristians del nord de la Península Ibèrica abans de la irrupció de l'Art Romànic, ja al segle XI. Estem parlant doncs dels segles VIII al X, aproximadament.

L'art de Repoblació és anomenat també com "art moçarab", encara que aquesta denominació vuitcentista és historicament errònia.

- A partir d'aquesta col·lecció de links, elabora una presentació digital (amb un mínim de 15 monuments) ordenant les obres per antiguitat. Inclou informació bàsica i fotos. Envia la presentació per mail al teu docent.

L'escriptura

Com ja saps, l'única forma de fer un duplicat d'un llibre era copiar-lo a mà. Doncs bé, a aquesta època els unics llocs on es copiaven llibres era als monestirs. Quan la biblioteca d'un monestir desapareixia (incendis, inundacions, esfondraments, etc.) amb ella ho feien també alguns llibres per a sempre, si no havien sigut copiats en altre lloc.

Com pots imaginar, un llibre era un bé molt valuós.

- Quant de temps et costa fer una pàgina de llibreta amb dibuixos?

- Quant de temps et costaria fer 250 pàgines?

- Anem a ficar un sou de 5€ per hora. Quin valor tindria el teu llibre?

Al nord cristià, un llibre que va ser molt popular en aquesta època va ser "Comentaris a l'Apocalipsi" escrit per un tal Beato de Liébana a finals del segle VIII. Aquest "best seller" va ser copiat profusament, i per això han sobreviscut moltes còpies, algunes antiquísimes: són llibres amb més de mil anys. Les còpies eren acompanyades d'il·lustracions, suposem que per tal de fer la lectura més amena.

Aquestes imatges són algunes de les il·lustracions d'una còpia de mitjan segle X que es troba a la biblioteca d'El Escorial:

Aquesta presentació amb diapositives necessita JavaScript.

# data[].attributes.attachment_link.description
L'Art Preromànic Ibèric: Art Asturià i Art de Repoblació L'art asturià i l'art de Repoblació són els noms que reben les manifestacions artístiques dels regnes cristians del nord de la Península Ibèrica abans de la irrupció de l'Art Romànic, ja al segle XI. Estem parlant doncs dels segles VIII al X, aproximadament.

# data[].attributes.headline
9. IBÈRIA: SOCIETAT I ECONOMIA AL NORD CRISTIÀ

# data[].attributes.subject
9. IBÈRIA: SOCIETAT I ECONOMIA AL NORD CRISTIÀ

# data[].attributes.body
https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/els-regnes-cristians-del-nord/

https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/els-regnes-cristians-del-nord/lordenacio-politico-economica-del-territori/

# data[].attributes.body
https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/622-732-cent-deu-anys-que-van-canviar-el-mediterrani/la-cultura-arab/

https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/al-andalus/lart-andalusi/

# data[].attributes.body
https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/al-andalus/la-societat-andalusi/

https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/al-andalus/lorganitzacio-politica-dal-andalus/

# data[].attributes.attachment_link.title
Apellidos Españoles de Origen Árabe (Spanish Surnames of Arab Origin)

# data[].attributes.body
https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/622-732-cent-deu-anys-que-van-canviar-el-mediterrani/

https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/al-andalus/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mentre que a finals del segle V dC. la meitat occidental de l'Imperi Romà va desfer-se pels atacs bàrbars, la meitat oriental va aguantar prou bé les envestides dels diferents pobles bàrbars que van intentar envair i saquejar les seues ciutats. Godos, bulgars, àvars, etc., van intentar sense èxit fer-se amb la joia mes ambicionada de tot l'orient: Constantinoble.

Al segle VI l'Emperador Justinià va intentar restaurar el vell Imperi Romà... Mitjançant la guerra, es clar. Va envair tot el nord d'Àfrica i el sudest de la Península Ibèrica. Però la part més terrible de la guerra va ser la invasió de la Península Itàlica. Els ostrogodos van oferir una resistència ferotge i Justinià per la seua banda no va cedir tampoc. El resultat va ser una guerra de 20 anys (535-554 dC) que va suposar la ruina d'Itàlia, amb milers de morts i la destrucció quasi total de les ciutats romanes, les biblioteques, edificis, obres d'art, etc. Pèrdues irreparables i per a sempre.

- A la llum dels fets històrics, qui van ser més "bàrbars" (destructius): els ostrogodos o els bizantins?

A més, les conquestes de Justinià, que tanta destrucció de vides humanes i de bens culturals costaren, van durar molt poquet, i l'Imperi Bizantí es va quedar més o menys com al principi, al 527.

- Penseu en grup: econòmicament parlant, què es el que va tenir que fer Justinià per a mantenir una guerra a gran escala durant tant de temps?

- Quines conseqüencies creieu que van tenir eixes mesures sobre la gent de l'Imperi?

- Investiga i explica amb detall en què consisteix la malaltia anomenada pesta bubònica.

Hagia Sofia, Αγία Σοφία

Basílica de la Santa Saviesa: aquest va ser el nom del major temple de tota la cristiandat fins la construcció de la Catedral de Sevilla, quasi mil anys després.

Al videoclip de dalt, veu al minut 17 i:

- Explica què són les petxines.

- Quines són les dimensions de l'esglesia de Santa Sofia?

- En quin any va ser terminada?

Anem a pegar una volteta per dins d'Hagia Sofia:

# data[].attributes.attachment_link.title
I a l'altra banda del Mediterrani... Bizanci

# data[].attributes.attachment_link.description
Mentre que a finals del segle V dC. la meitat occidental de l'Imperi Romà va desfer-se pels atacs bàrbars, la meitat oriental va aguantar prou bé les envestides dels diferents pobles bàrbars que van intentar envair i saquejar les seues ciutats. Godos, bulgars, àvars, etc., van intentar sense èxit fer-se amb la joia mes ambicionada...

# data[].attributes.body
https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/els-regnes-barbars/la-cultura-politica-dels-nous-domini/

# data[].attributes.body
https://geollenguablog.wordpress.com/9-i-despres-de-roma-que/els-regnes-barbars/produir-i-comerciar-a-loccident-barbar/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Primus Inter Pares"

Anem a veure com era l'organització social i política, és a dir, la forma de govern, entre aquests pobles que els romans anomenaven "bàrbars":

Los hijos llegan a la virilidad cuando son armados, a los quince años, ante la asamblea de guerreros, pero las hijas permanecen bajo la tutela paterna hasta su matrimonio. [...]

Las familias se integran en tribus, posiblemente en torno al recuerdo de un antepasado epónimo, y el conjunto de grupos o tribus forma un pueblo ( gau), con jefe común y reuniones anuales de sus guerreros, a menudo para elegirlo, en lugares a los que se confiere virtualidades sagradas. Por encima del pueblo sólo hay, con frecuencia, confederaciones entre varios iguales o uniones, a veces forzosas, bajo la égida de alguno de ellos, que es más poderoso o ha resultado vencedor en anteriores contiendas. [...] .

La asamblea de guerreros ( mallus, thing) es la depositaria de la soberanía popular al elegir jefe, tratar sobre paz y guerra o juzgar los delitos mayores [...]. Junto a ella puede haber un consejo de notables, cabezas de familia; pero sobre ambos predomina una aristocracia basada en la riqueza, el prestigio militar o el linaje. En torno a sus titulares se forman clientelas militares ( gefolge, comitatus) de hasta 150-200 guerreros unidos a su jefe por lazos personales de fidelidad y ayuda mutua [...].

Los jefes de clientelas militares más importantes podían ser elegidos para dirigir la guerra y alcanzar la calidad de reyes del pueblo en armas ( heerkönig), hasta estabilizar formas de realeza bajo la que se federan y escalonan aristócratas diversos con sus propios séquitos de guerreros. [...] Las grandes confederaciones de pueblos ( Stammesbtldung) suelen formarse en torno a una realeza dinástica y a un pueblo o grupo principal que da nombre al conjunto, a veces muy heterogéneo e inestable. En tales supuestos, que proliferan en tiempo de las grandes migraciones, la realeza alcanza una fuerza política y una estabilidad mucho mayores.

FONT: LADERO QUESADA, M.: Historia Universal. Edad Media. Ed. Vicens-Vives

- Quins poders tenia l'Assemblea de Guerrers?

- Els guerrers es sentien units al seu "jefe". Però, més concretament, en què consistia eixe vincle?

- Els "reis" eren elegits, per a fer què?

- Quin tipus de guerra creus tú que practicaven aquests "bàrbars"? No contestes encara; mira primer el vídeo de davall:

Aquests bàrbars van ser els vikings, i l'acció del clip s'enmarca a finals del segle VIII; un poc després del moment històric que estem analitzant; però els seus col·legues de tres segles abans s'organitzaven i comportaven de forma molt semblant.

I si el botí eren... terres i camperols?

- Imagina't que un grup molt més nombrós que aquest, diguem-ne que una reunió de grups (clans), dirigits per un "super-jefe," es fera amb el control de tota una regió, més o menys de gran com la Comunitat Valenciana. A més, Imagina't que decideixen no tornar a casa, sino quedar-se. Què farien amb aquest botí?

Els barbars a la Península Ibèrica: els visigots

Els visigots van entrar a la Península Ibèrica al segle V dC amb altres pobles bàrbars, molt mal coneguts: els sueus, alans i vàndals. Els visigots es van imposar a tots, tot i que els sueus van mantenir-se durant un temps al noroest. Es calcula que aquesta èlit visigòtica no anava més enllà de les 100.000 persones, sobre una població iberorromana d'uns 5 ó 6 milions. Però ull, aquestes són xifres (quasi) purament especulatives.

Què queda dels visigots a València?
https://goo.gl/NVdAHK https://goo.gl/bKi6Dc
Excavacions a l'any 1989 tragueren a la llum alguna coseta... Si pots, visita la Plaça de l'Arquebisbe a València i ja ens contes.
Ribera_Valencia_Visigoda
Per a saber molt més:

Per cert...

Les xiques són guerreres

- Llig el text i escriu el resum a la teua llibreta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Les concepcions polítiques dels nous "Domini"

# data[].attributes.attachment_link.description
"Primus Inter Pares" Anem a veure com era l'organització social i política, és a dir, la forma de govern, entre aquests pobles que els romans anomenaven "bàrbars": Los hijos llegan a la virilidad cuando son armados, a los quince años, ante la asamblea de guerreros, pero las hijas permanecen bajo la tutela paterna hasta su...

# data[].attributes.headline
1. LA DESAPARICIÓ DE L'IMPERI ROMÀ D'OCCIDENT

# data[].attributes.subject
1. LA DESAPARICIÓ DE L'IMPERI ROMÀ D'OCCIDENT

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A finals del segle V dC. l'Imperi Romà d'Occident havia deixat d'existir:

FONT: http://www.wikiwand.com/en/Fall_of_the_Western_Roman_Empire

A l'est es va mantenir l'estructura imperial durant... 1000 anys més! Era l'Imperi Romà d'Orient o també conegut com Bizanci.

Però, què havia passat a l'Occident romà?

La desaparició de l'Imperi Romà d'Occident

Al final del segle IV dC., ja van començar les incursions de grups de guerrers dins de les fronteres de l'Imperi.

La cosa va anar de mal en pitjor: a l'any 410 un exércit bàrbar va saquejar... Roma!

Ens organitzem per grups i pensem:

- Per què ara aquests grups armats eren capaços de penetrar a l'Imperi i fins i tot saquejar ciutats romanes?

- Per què no van ser capaços de fer el mateix a la part oriental de l'Imperi?

- Després de la posada en comú, redacta el teu informe: "Causes de la crisi i caiguda de l'Imperi Romà d'Occident: Hipòtesis de treball".

# data[].attributes.attachment_link.description
A finals del segle V dC. l'Imperi Romà d'Occident havia deixat d'existir: FONT: http://www.wikiwand.com/en/Fall_of_the_Western_Roman_Empire A l'est es va mantenir l'estructura imperial durant... 1000 anys més! Era l'Imperi Romà d'Orient o també conegut com Bizanci. Però, què havia passat a l'Occident romà? La desaparició de l'Imperi Romà d'Occident Al final del segle IV dC., ja van començar...