# data[].attributes.headline
טקס יום השואה מקוה י

# data[].attributes.body
טקס יום השואה מקוה ישראל המדור הכללי

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום הזיכרון לשואה ולגבורה 2020 - מקוה ישראל - מדור כללי

# data[].attributes.attachment_link.description
תלמידי בית הספר מקוה ישראל - המדור הכללי מציינים את יום הזיכרון לשואה ולגבורה בצל הקורונה. לזכור ולא לשכוח

# data[].attributes.headline
תוכנית יום השואה אבן שמואל

# data[].attributes.subject
תוכנית יום השואה אבן שמואל

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה ישיבה תיכונית שעלבים

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה ישיבה תיכונית שעלבים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
קרית חינוך שעלבים

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה גרסת חמ"ד

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה גרסת חמ"ד

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה מקווה ישראל רמב"ם דתי

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה מקווה ישראל רמב"ם דתי

# data[].attributes.attachment_link.title
נצח ישראל סבתא בשואה .mp4

# data[].attributes.headline
תוכנית יום השואה ישיבת חיצים

# data[].attributes.subject
תוכנית יום השואה ישיבת חיצים

# data[].attributes.headline
תוכנית חמ"ד ליום השואה

# data[].attributes.subject
תוכנית חמ"ד ליום השואה

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה נוער הקה"ל

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה נוער הקה"ל

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
אגודת ידידי החמד

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה תש"פ- חמ"ד

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה חבל יבנה

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה חבל יבנה

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה חבל יבנה

# data[].attributes.headline
מערך שיעור כרזות כפר הנוער כנות

# data[].attributes.subject
מערך שיעור כרזות כפר הנוער כנות

# data[].attributes.body
התוצרים של התלמידים

# data[].attributes.attachment_link.title
ט4 זוכרים גם מרחוק יום השואה תש"פ

# data[].attributes.headline
שיח ערכי למחנכים, דילמות משרד החינוך

# data[].attributes.subject
שיח ערכי למחנכים, דילמות משרד החינוך

# data[].attributes.headline
באר טוביה מעגלי דיון - דילמה ערכית 7

# data[].attributes.subject
באר טוביה מעגלי דיון - דילמה ערכית 7

# data[].attributes.headline
באר טוביה מעגלי דיון - דילמה ערכית 6

# data[].attributes.subject
באר טוביה מעגלי דיון - דילמה ערכית 6

# data[].attributes.headline
באר טוביה מעגלי דיון - דילמה ערכית 5

# data[].attributes.subject
באר טוביה מעגלי דיון - דילמה ערכית 5

# data[].attributes.headline
באר טוביה מעגלי דיון - דילמה ערכית 4

# data[].attributes.subject
באר טוביה מעגלי דיון - דילמה ערכית 4

# data[].attributes.headline
באר טוביה מעגלי דיון - דילמה ערכית 2

# data[].attributes.subject
באר טוביה מעגלי דיון - דילמה ערכית 2

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה ירדן מעלה אפריים

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה ירדן מעלה אפריים

# data[].attributes.headline
אולפנת אוריה

# data[].attributes.subject
אולפנת אוריה

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה עמקים תבור

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה עמקים תבור

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מחזור כג עמקים תבור

# data[].attributes.attachment_link.title
עמקים תבור: טקס יום השואה-תשף

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה עמק חפר

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה עמק חפר

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה ברמות ים

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה ברמות ים

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה מאיר שפיה

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה מאיר שפיה

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה כפר גלים

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה כפר גלים

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה מקוון   כפר גלים 2020

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה המשותף חוף כרמל

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה המשותף חוף כרמל

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה תש"ף בית ספר המשותף חוף הכרמל

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה מעיין שחר

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה מעיין שחר

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום הזיכרון לשואה והגבורה מעיין השחר 2020

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה כדורי

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה כדורי

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה כדורי תש״פ

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה עמק חרוד

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה עמק חרוד

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה תשף- ביהס הרב תחומי עמק חרוד.mp4

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה מבואות עירון

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה מבואות עירון

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
צוות ניתוב מבואות עירון

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה 2020 תשף - מלא

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה ניר העמק

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה ניר העמק

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס כפר הנוער ניר העמק יום הזיכרון לשואה ולגבורה11 - 2020- קורונה

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה מגידו

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה מגידו

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תיכון אזורי מגידו

# data[].attributes.attachment_link.title
תיכון אזורי מגידו

# data[].attributes.attachment_link.description
בשעות אלו מציינים התלמידים שלנו את יום השואה בדרכים שונות. צוות משכבת יב' בהובלתה של שולה גיא הכינו בתהליך ארוך, מספר דרכים לציון יום השואה לכל באי ביה'ס. כדי להשתמש בעולם החדש המקוון "שנגזר" עלינו...

# data[].attributes.headline
טקס יום השואה כפר גלים

# data[].attributes.subject
טקס יום השואה כפר גלים

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה מקוון   כפר גלים 2020

# data[].attributes.body
טקס יום הזיכרון לשואה ולגבורה  ביה "ס שקמה דרכא ביד מרדכי

# data[].attributes.headline
בית - מבוסס על עדותו של שורד השואה  מר צבי נוימן.

# data[].attributes.subject
בית - מבוסס על עדותו של שורד השואה  מר צבי נוימן.

# data[].attributes.attachment_link.title
בית - מבוסס על עדותו של שורד השואה צבי נוימן.

# data[].attributes.headline
טקס יום הזיכרון לשואה ולגבורה בית חינוך גליל מערבי

# data[].attributes.subject
טקס יום הזיכרון לשואה ולגבורה בית חינוך גליל מערבי

# data[].attributes.attachment_link.title
בית חינוך גליל מערבי טקס יום השואה תשפ

# data[].attributes.headline
טקס יום הזכרון אורט ימי אשדוד

# data[].attributes.subject
טקס יום הזכרון אורט ימי אשדוד

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תם כתום ברגמן - צלם אירועים

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה אורט ימי אשדוד

# data[].attributes.headline
טקס יום הזכרון צפית כפר מנחם

# data[].attributes.subject
טקס יום הזכרון צפית כפר מנחם

# data[].attributes.attachment_link.title
טקס יום השואה - צפית 2020

# data[].attributes.headline
טקס יום הזכרון תיכון עין גדי

# data[].attributes.subject
טקס יום הזכרון תיכון עין גדי

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
תיכון עין גדי

# data[].attributes.attachment_link.title
יום הזיכרון לשואה ולגבורה טקס התיכון השש שנתי עין גדי

# data[].attributes.headline
סרטי שואה  עם הקישורים:

# data[].attributes.subject
סרטי שואה  עם הקישורים:

# data[].attributes.body
1.אידה (2013)- https://katzr.net/4ecb50
2.אירופה אירופה (1990)- https://katzr.net/f82666
3.אנשים חופשיים (2011)-  https://katzr.net/fab06d
4.אשתו של שומר גן החיות (2017)- https://katzr.net/4f4059
5. באפלה [1] (2011) https://katzr.net/daa89c
באפלה [2] https://katzr.net/73849c
6.בשם כל בני ביתי (1983)  https://katzr.net/9d37f8
7.בתוך הערפל (2012)- https://katzr.net/d6bcec
8.גטו (2006) https://katzr.net/e2ff14
9.גנבת הספרים (2013)- https://katzr.net/b60d33
10.האי ברחוב הציפורים (1997) https://katzr.net/ef3479
11.הזייפנים  (2007)  https://katzr.net/d1d879
12.המסע של פאני (2016)- https://katzr.net/26a7af
13.המפתח של שרה  (2010)- https://katzr.net/29eaeb
14.הנער בפיג'מת הפסים (2008) https://katzr.net/551848
15.הסטורי של אווה (2019) - https://katzr.net/17a4ee
16.התנגדות (2020)  https://katzr.net/27a5c2
17.לשרוד עם הזאבים (2007) - https://katzr.net/989976
18.שקית של גולות (2017)   https://katzr.net/983596

# data[].attributes.headline
גם בגטו ילדים ציירו

# data[].attributes.subject
גם בגטו ילדים ציירו

# data[].attributes.body
מצגת

# data[].attributes.headline
חוות הנוער הציוני

# data[].attributes.subject
חוות הנוער הציוני

# data[].attributes.headline
זום זיכרון: 

# data[].attributes.body
זום זיכרון:  בידוד מול ערכים של סולידריות, עזרה הדדית וחברות - מכון משואה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מוזיאון משואה

# data[].attributes.attachment_link.title
VSitePro - בניית אתרים אמיתיים. נקודה

# data[].attributes.attachment_link.description
משואה - המכון הבינלאומי ללימודי השואה, הוא מוסד הנצחה הכולל ארכיון , מוזיאון - שש תערוכות קבע, מרכזי מולטימדיה ובית ספר מרכזי להוראת השואה. מכון משואה מקיים ימי עיון וכנסים בינלאומיים, עצרת ממלכתית ביום הזיכרון לשואה ולגבורה וכנס שגרירים ביום הזיכרון הבינלאומי לשואה .

# data[].attributes.attachment_link.title
מצעד הגבורה 2019

# data[].attributes.headline
הצעה למערך שיעור "יהודים מצילים יהודים" אזורי "ירדן"

# data[].attributes.subject
הצעה למערך שיעור "יהודים מצילים יהודים" אזורי "ירדן"

# data[].attributes.headline
סיפורו של אפרה- אפריים טייכמן אגמון  

# data[].attributes.subject
סיפורו של אפרה- אפריים טייכמן אגמון  

# data[].attributes.body
אזורי "ירדן"

# data[].attributes.attachment_link.title
המחתרת של תנועות הנוער הציוניות  בהונגריה

# data[].attributes.headline
זכרון בסלון - תכנים, עדויות מצולמות, תכנים - אפשר להשתמש בצילומי העדויות לטקסים ולזומים שלכם

# data[].attributes.subject
זכרון בסלון - תכנים, עדויות מצולמות, תכנים - אפשר להשתמש בצילומי העדויות לטקסים ולזומים שלכם

# data[].attributes.body
https://821a0375-d118-4ee0-9732-83521a4584f7.filesusr.com/ugd/21e365_0bb38eb5c81e4140877265dc69b4c7ce.pdf

# data[].attributes.headline
האחריות לזכור, ולזכור באחריות

# data[].attributes.subject
האחריות לזכור, ולזכור באחריות

# data[].attributes.body
מכון הרטמן

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הקשר הרב דורי

# data[].attributes.attachment_link.title
סיפורים Archive - הקשר הרב דורי

# data[].attributes.headline
מכירים פודקאסט טוב ב

# data[].attributes.body
מכירים פודקאסט טוב בנושא שמתאים לכמה שכבות גיל?

# data[].attributes.body
הבאת עדות מצולמת.

# data[].attributes.headline
יצירת תוצר – 

# data[].attributes.subject
יצירת תוצר – 

# data[].attributes.body
1. שיר, סיפור, תמונה, סרטון וכו' אותו ניתן להעלות למקום ייעודי המיוחד לבית הספר.

2. להעלות לערוץ יוטיוב, דף פיסבוק, אינסטגרם בית ספרי וכו'

# data[].attributes.headline
הרצאות טד פנימיות

# data[].attributes.subject
הרצאות טד פנימיות

# data[].attributes.body
יצירת פלטפורמה של הרצאות טד קצרות שבהם התלמידים מעלים סיפור משפחתי.

# data[].attributes.headline
סיפור על חפץ

# data[].attributes.subject
סיפור על חפץ

# data[].attributes.body
תלמידים מספרים על חפץ ייחודי הקשור לנרטיב המשפחתי של השואה.

# data[].attributes.headline
קריאת תהילים משותפת

# data[].attributes.subject
קריאת תהילים משותפת

# data[].attributes.body
הקמת פלטפורה לקריאת תהילים משותפת וסיום מספר ספרי תהילים לעילוי נשמה על פי רשימות מיד ושם

# data[].attributes.headline
סוגיית שילוב תלמידי יב' ומשלחות לפולין

# data[].attributes.subject
סוגיית שילוב תלמידי יב' ומשלחות לפולין

# data[].attributes.body
1. לצרף תלמיד יב' לכל זום כיתתי שיעלה תובנות מהמסע שלו.
2. להעלות בפני יב' שאלות ערכיות שיצלמו את עצמם ולשבץ בתוך המערכים, הטקסים - " מה חשוב לי להעביר הלאה לבני הנוער הצעירים בעקבות המסע לפולין"....
3.  שילוב תלמידי המשלחת על ידי הכנת קטעי וידאו מצולמים מראש.
הזדמנות לפעילות רב גילאית –תלמידי חטב בפעילות משותפת, עם שכבה יב'.

# data[].attributes.headline
אין נכון או 

# data[].attributes.body
אין נכון או לא נכון, כל אחד מכם יעשה את הדבר  שהכי מתאים לאופיו של בית הספר שלו ולאוכלוסיית התלמידים בו.

# data[].attributes.headline
רעיונות לטקס

# data[].attributes.subject
רעיונות לטקס

# data[].attributes.body
1. מצולם ומוכן מראש ומשודר לכלל - שיר, קטע קריאה, דברים מהמסע לפולין...
2. טקס מקוון - הילדים מקריאים, מישהו מספר סיפור משפחתי, שיר, סרטון.
3. להקליט מראש תלמידים מקריאים,
4. להכין סוג של חוברת (כמו הגדה), עם טקסטים שבוחרים מראש ולהקריא תוך כדי המפגש.

# data[].attributes.headline
חשוב לשמור ע

# data[].attributes.body
חשוב לשמור על פשטות ולא לייצר זילות בערכו של היום/התכנים/הטקס "בחסות הקורונה" - להגיע מוכנים עם החומרים, שהילדים ילבשו חולצות לבנות, למנף את הצפירה ב 10 לעמידה משותפת. חשוב לא להשאיר את העצב אצל הילדים לבד, להביא תכנים שילדים יכולים להתמודד איתם.

# data[].attributes.body
יצירת לוח פדלט ( כיתה, שיכבה,  בית ספר?) אליו נעלה חומרים שונים הקשורים ליום השואה. הלוח יאפשר לילדים לצפות בחומרים קיימים ואף העלות חומרים  ותוצרים משלהם.

# data[].attributes.headline
ניתן לקיים מעגלי 

# data[].attributes.body
ניתן לקיים מעגלי שיח סביב נושא או דיסציפלינה - ספרות, היסטוריה, תנ"ך, אומנות וכו) כשהמורים דיסציפלינריים הם המובילים.

# data[].attributes.headline
דיון סביב דילמות – הבאת דילמות אל התלמידים ושיח סביב דילמה.

# data[].attributes.subject
דיון סביב דילמות – הבאת דילמות אל התלמידים ושיח סביב דילמה.

# data[].attributes.body
מעגלי שיח בזום – אנשי צוות שונים יפתחו מעגלי שיח סביב נושאים הקשורים ליום השואה. מעגלי השיח יכולים להיות בו זמנית או מפוזרים לאורך היום. תלמיד יבחר מראש לאיזה "מעגל שיח" הוא בוחר להצטרף. הרישום יכול להיות באמצעות טופס מקוון שיישלח מראש . חומר למחשבה – כמה מעגלי שיח? איך עושים בקרה שכל התלמידים באמת שם?  האם כולם חייבים להיות שם? מה משך הזמן לכל מעגל?

# data[].attributes.body
אפשרות שהתלמידים הבוגרים שנמצאים בכפר יעבירו את הטקס שיעור לכלל תלמידי בי"ס.

# data[].attributes.headline
התלבטויות סביב טקסים ושותפויות - הנהלה ומובילים

# data[].attributes.subject
התלבטויות סביב טקסים ושותפויות - הנהלה ומובילים

# data[].attributes.body
1. מתי אנו מקיימים את הטקס /פעילות ליום השואה ? (בערב יום השואה, צמוד לצפירה, לאורך היום כולו?)

2. מהו הפרום הנכון לקיום הטקס  / פעילות – כיתתי, שכבתי, בית ספרי? אינטימיות /יחד

3. כיצד נכון  ליצור אווירה מכובדת -  דגל, נר, חולצה לבנה (האם אנו מבקשים מהילדים להגיע לזום בחולצה לבנה?)

4. מהו משך הזמן הרצוי למפגש/ טקס? ( התלבטנו – יש שאמרו 15 דקות, ויש כאלה שדיברו על שעה ואף יותר)

5. האם כולם צריכים לעשות בדיוק את אותו הדבר?

6. האם אנו מחברים את הטקס/פעילות לצפירה? (הצפייה ביום הזיכרון לשואה  לגבורה היא ביום ג', 21 אפריל בשעה 10:00 בבוקר ואורכה שתי דקות)

7. האם עמידה שקטה כשכולם רואים אותי לא יוצרת מבוכה? האם שתי דקות של שקט בזום הם לא זמן ארוך מידי?

8. חוששים שתלמידים, בייחוד מחט"ב לא יטרחו לצפות בטקס.

9. איך לגייס את התלמידים לעשייה.

10. האם הטקס צריך להיות טקס רגיל, או עם אלמנטים שמציעה הרשת.

11. חשש מתקלות וקשיים טכנולוגיים.

# data[].attributes.headline
אתר פרזנטציה בריבוע. 

# data[].attributes.subject
אתר פרזנטציה בריבוע. 

# data[].attributes.body
ישנם באתר מצגות וסרטונים עם פעילויות מאוד מונגשים: הקישור מצורף כאן רק לא רואים אותו - תיגעו באיזור הריק מטה, והקישור יפתח.

# data[].attributes.headline
להזמין גם סבים וסבתות לטקס הבית ספרי, אבל לא רק- גם קשישים מהיישוב/ מושב שאינם בני משפחה. לבקש מההורים שיפיצו את הקישור בזום.

# data[].attributes.subject
להזמין גם סבים וסבתות לטקס הבית ספרי, אבל לא רק- גם קשישים מהיישוב/ מושב שאינם בני משפחה. לבקש מההורים שיפיצו את הקישור בזום.

# data[].attributes.body
אפשר ורצוי לשלב הורים לתוך המפגש

# data[].attributes.headline
מכתב הנהלה על היערכות לטקס לכלל קהילת ביה"ס

# data[].attributes.subject
מכתב הנהלה על היערכות לטקס לכלל קהילת ביה"ס

# data[].attributes.body
חשוב מאוד!!
לוודא שהמנהל מוציא מכתב להורים ולתלמידים להיערכות בית הספר ליום השואה- מחוייבות לטקס הולם ומכובד + שותפות במפגשים החינוכיים השונים

# data[].attributes.headline
הנושא ליום השואה: 

# data[].attributes.subject
הנושא ליום השואה: 

# data[].attributes.body
יהודים מצילים יהודים - כדאי וחשוב להתייחס להצלה של יהודי הונגריה ובעיקר בעיר בודפסט - יש לא מעט חומרים וסיפורים בנושא משם.

# data[].attributes.headline
תוכנית רדיו משותפת:

# data[].attributes.subject
תוכנית רדיו משותפת:

# data[].attributes.body
תוכנית רדיו - להקשיב לשירים מוכנים מראש + מטלת התייחסות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
על פי האידיאולוגיה הגזענית הנאצית, נחשבו כל היהודים בלתי ראויים לחיים, ללא הבחנות. בתקופת השואה נלקחה מהיהודים החירות שלהם בתחומים שונים. הם הורעבו, הוכו, נשלחו לעבודות כפייה, נסגרו בגטאות ונרצחו. אלו שעוד נותרו בחיים ניצבו בפני מאבק יומיומי להישרדות. למרות ואולי בגלל קשיים אלה, נפוצה התופעה של כתיבת יומנים, כמו גם מאמצי תיעוד אישיים ומאורגנים אחרים. ילדים, עמדו בפני קשיים דומים, ורבים מהם כתבו יומנים, אם כי רק מעטים מן היומנים הללו שרדו את המלחמה.

בין השנים 1939 ל -1945, נרצחו על ידי הנאצים ומשתפי הפעולה כמיליון וחצי ילדים ובני נוער.

בסביבה לימודית זו אנו מציגים קטעים קצרים מיומנה של נערה יהודייה שנספתה בשואה- אווה היימן בת ה -13. היומן מתאר בפירוט רב את האירועים ההיסטוריים שהתחוללו בהונגריה של אז במהלך מלחמת העולם השנייה. ההשוואה בין הרקע ההיסטורי לקטעים מיומנה של אווה היימן המתארים את תחושותיה ומחשבותיה על רקע האירועים הללו, מקנה לנו הבנה מעמיקה יותר של הקטסטרופה המתפתחת במהירות ומקיפה את עולמה של נערה זו בפרט, ושל יהודי הונגריה בכלל.
למורה:

ניתן לפתוח את השיעור על ידי דיון על תופעת כתיבת יומנים בתקופת מלחמה: מדוע יחליט ילד לכתוב יומן בתנאים קשים, לא ברורים ומאיימים? האם ניתן למצוא לכך סיבה אחת אופיינית, או כמה סיבות? (תיעוד האירועים לדורות הבאים, שיתוף המצוקה האישית, רצון להימלט מן המציאות היומיומית הקשה אל העולם הפנימי, ביישנות מפני שיתוף התחושות האישיות עם אדם נוסף).

לאחר מכן, יש להציג את הביוגרפיה הקצרה של אווה המופיעה בפתיחת הסביבה, ולהמשיך לקריאת קטעי היומן במקביל לאירועים ההיסטוריים המתרחשים בהונגריה באותו הזמן. כדאי לשאול בנקודות הרלוונטיות: כיצד משתקפת אישיותה של אווה מהציטוטים הללו?

לאחר מכן המשך להציג את הרקע ההיסטורי כאשר לצד כל ציטוט מופיע הסמל "למידע נוסף", שם מעבר לפירוט האירועים המתרחשים תוכל למצוא גם חומרי העשרה נוספים הקשורים לנושא זה ומופיעים באתר יד ושם.

ניתן לדון בכיתה במשמעות של תיאור חוויה אישית על רקע מציאות היסטורית: איזה ערך מוסף ניתן לקבל מקריאת יומן אישי מעבר לעובדות ההיסטוריות "היבשות" מתקופת השואה?

# data[].attributes.attachment_link.title
מערך שיעור בנושא יומנה של אווה היימן

# data[].attributes.attachment_link.description
הנחייה למורה להעברת שיעור מקוון:בשיעור זה נציג טקסטים מקוריים מיומנה של אווה היימן.לצד הקטעים מתוך היומן שייקראו יחד במהלך השיעור (על ידי המורה או אחד התלמידים), ניתן להציג את האירועים ההיסטוריים שבצילם כתבה, כפי שהם מובאים בנקודות החמות במצגת ובאתר השיעור.

# data[].attributes.headline
סוגיית המסעות לפולין

# data[].attributes.body
סוגיית המסעות לפולין - הנצחה וזיכרון - טריילר הסרט "מחנה משותף".

# data[].attributes.attachment_link.title
#מחנה משותף | טריילר

# data[].attributes.headline
שיח בעקבות שיר עם נרטיב שואה

# data[].attributes.subject
שיח בעקבות שיר עם נרטיב שואה

# data[].attributes.body
שיר הקשור לסיפור, קיום שיח כיתתי:
* אפר ואבק
* גיא ויהל
* המבריח הקטן
ועוד

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
הערוץ הרשמי של גיא ויהל

# data[].attributes.attachment_link.title
גיא ויהל - המבריח הקטן | מתוך פרויקט "שם עולם" 2019 - לזכר השואה

# data[].attributes.attachment_link.title
ציפורה_אראל_-_בית_ספר_בגטו_וילנה.wmv

# data[].attributes.attachment_link.title
שמוליק_שילה_קטע_ראשון_31.3.20.wmv

# data[].attributes.attachment_link.title
מדליקי המשואות תשע"ט (2019): סיפורה של פאני בן עמי

# data[].attributes.headline
בשעה 17:00 נפרסם קיש

# data[].attributes.body
בשעה 17:00 נפרסם קישור לסרט התיעודי "דבש שחור", על חייו ויצירתו של המשורר אברהם סוצקובר (ט'-י"ב). אחרי הצפייה, הדס קלדרון Hadas Kalderon, מפיקה שותפה של הסרט שהיא גם נכדתו של סוצקובר, תתארח לשיחה בלייב עם הצופים.
https://www.youtube.com/watch…

# data[].attributes.attachment_link.title
דבש שחור, אברהם סוצקבר. הצצה לסרט"העברים" Black Honey, The Life and and Poetry of Avraham Sutzkever

# data[].attributes.headline
ה"אבא" של ילדי גטו קובנה מומלץ לחט"ב

# data[].attributes.subject
ה"אבא" של ילדי גטו קובנה מומלץ לחט"ב

# data[].attributes.body
אזורי "ירדן"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
וולף גלפרין היה בן 17 כשהנאצים הפרידו ממנו את אחיו ואספו את כל הילדים הקטנים בגטו להשמדה. הוא החליט שלא ייתן לאחיו ללכת למותו לבד והצטרף לקבוצת הילדים שסופה היה ידוע מראש. בדרך אל המוות הנהיג אותם, עם ירידתם מהרכבת בתחנה האחרונה: אושוויץ, צעדו הילדים בשלשות מול הנאצים, וכך ניצלו חלקם מתאי הגזים

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - ה"אבא" של ילדי גטו קובנה

# data[].attributes.attachment_link.description
וולף גלפרין היה בן 17 כשהנאצים הפרידו ממנו את אחיו ואספו את כל הילדים הקטנים בגטו להשמדה. הוא החליט שלא ייתן לאחיו ללכת למותו לבד והצטרף לקבוצת הילדים שסופה היה ידוע מראש.

# data[].attributes.headline
הצעה למערך שיעור "סולידריות בעידן מתפרק"

# data[].attributes.subject
הצעה למערך שיעור "סולידריות בעידן מתפרק"

# data[].attributes.body
מכפר הנוער עיינות

# data[].attributes.headline
הרצוג בית חשמונאי

# data[].attributes.body
הרצוג בית חשמונאי

# data[].attributes.attachment_link.title
סרט לטקס יום השואה חטע

# data[].attributes.headline
מידי שנה צוות התאטרו

# data[].attributes.body
מידי שנה צוות התאטרון ואני נודדים בכל רחבי הארץ ומשמיעים את סיפוריהם של שורדי השואה דרך הצגות שמבוססות על דילמות אמיתיות שאני אישית תעדתי.
הדילמות מוצגות בשיתוף הקהל,מה שיוצר הרגשת הזדהות וחיבור גדול ועוצמתי לנושא השואה.

השנה בגלל משבר הקורונה ששינה לכולנו את השיגרה לא יכולנו להופיע בפני פורום רחב של תלמידים כפי שאנחנו רגילים.
ולכן,כתרומה למען הקהילה, החלטנו לצלם את אחת הדילמות מתוך ההצגה: "להיכנס לנעליים שלהם" ולהעלות אותה ביום השואה הקרוב בפני כלל תלמידי ישראל באונליין.
הדילמה מופיעה בקישור המצורף וכמו כן גם דף הנחיות לדיון שהכנתי עבורך ולשימושך.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מקום של תקווה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
.מקום של תקווה" הוא תיאטרון נודד המתמחה בהנצחת סיפורי השואה"

.תיאטרון המציג בדרך ייחודית עוצמתית ומרגשת הצגות בשיתוף הקהל

הצגות המבוססות על דילמות אמיתיות שחוו שורדי השואה

.דילמות שנכתבו על ידי לאחר שתיעדתי עשרות שורדי שואה בכל רחבי הארץ

.עד היום צפו בהצגות התאטרון שלנו כ-15,000 איש ברחבי הארץ

​

בגלל משבר הקורונה ומאחר ומדובר במיזם הנצחה חשוב וייחודי בישראל

,החלטנו צוות מקום של תקווה, כתרומה למען הקהילה

​

!!! לא לוותר לקורונה

ולמרות מגבלות המשבר, אנו נעניק לכל אדם בישראל

"את האפשרות להיחשף לדילמה אחת מתוך ההצגה: "להיכנס לנעליים שלהם

.מוזמנים לצפות בסרטון,לדון בדילמה וכמובן לשתף אותנו

מצורף דף הנחיות לדיון בקבוצות.

קישורים לכתבות שפורסמו

ב-"מיי נט" - רשת ידיעות תקשורת ארצית

ב-"ויטרינה" חלון הראווה שלך ברשת

על מיזם ההנצחה שיצרנו עבור

תלמידי ישראל בעקבות משבר הקורונה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הכנות מסע לפולין

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הצגות בנושא שואה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
סיכום מסע לפולין

# data[].attributes.attachment_link.title
משימה לתלמידים במשבר הקורונה | מקום של תקווה

# data[].attributes.attachment_link.description
מקום של תקווה" הוא תיאטרון נודד המתמחה בהנצחת סיפורי השואה" .תיאטרון המציג בדרך ייחודית עוצמתית ומרגשת הצגות בשיתוף הקהל הצגות המבוססות על דילמות אמיתיות שחוו שורדי השואה .דילמות שנכתבו על ידי לאחר שתיעדתי עשרות שורדי שואה בכל רחבי הארץ .עד היום צפו בהצגות התאטרון שלנו כ-15,000 איש ברחבי הארץ ​ בגלל משבר הקורונה ומאחר ומדובר במיזם הנצחה חשוב וייחודי בישראל ,החלטנו צוות מקום של תקווה, כתרומה למען הקהילה ​ !!!

# data[].attributes.headline
מעגלי שיח בתיכון "איתן"

# data[].attributes.subject
מעגלי שיח בתיכון "איתן"

# data[].attributes.attachment_link.title
יום השואה תש"פ- מעגל שיח 6 - חט"ב

# data[].attributes.attachment_link.description
מאגר השמות של שם ונר מכיל קרוב ל-300,000 שמות שהוזנו על ידי הציבור - ניצולים, בני משפחה, מכרים של הקורבנות, תלמידי בית ספר צעירים, קהילות וממקורות אינטרנט מכובדים. פעילות העמותה החלה בשנת 2013. מאז הודלקו מיליוני נרות זיכרון אישיים - בבתים, בבתי ספר, ברשויות ציבוריות, ביחידות צה"ל, בכנסת ישראל, בבית הנשיא, ובמגון ארגונים, חברות ומוסדות ציבוריים.

# data[].attributes.headline
מערך מעגלי שיח בתיכון "איתן"

# data[].attributes.subject
מערך מעגלי שיח בתיכון "איתן"

# data[].attributes.attachment_link.title
יום השואה תש"פ- מעגל שיח 4 - חט"ע

# data[].attributes.headline
מעגלי שיח - סרטון איתן ברנקו וייס

# data[].attributes.subject
מעגלי שיח - סרטון איתן ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.title
- תיכון איתן ברנקו וייס - מעגלי שיח: יום השואה תש"פ

# data[].attributes.headline
שיעור חינוך יהודים מצילים יהודים מכפר הנוער עיינות

# data[].attributes.subject
שיעור חינוך יהודים מצילים יהודים מכפר הנוער עיינות

# data[].attributes.headline
מה-14/4 החל מיזם דיג

# data[].attributes.body
מה-14/4 החל מיזם דיגיטלי אותו חנך נשיא המדינה ראובן ריבלין, שבעזרתו ניתן להשתתף במצעד החיים באופן וירטואלי ולהניח שלט זיכרון אישי על פסי הרכבת בין מחנות ההשמדה. המיזם נמשך עד ליום השואה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Each day we witness more Holocaust survivors passing away.
Each day we face their stories becoming faded memories.
Each day we face a rise in Holocaust distortion and denial.

We must prevent history from being rewritten.
We must keep the lessons of the Holocaust alive.
We must fight against antisemitism and all forms of hatred.
We must declare Never Means Never!
#KeepTheMemoriesAlive

# data[].attributes.attachment_link.description
Each day we witness more Holocaust survivors passing away. Each day we face their stories becoming faded memories. Each day we face a rise in Holocaust distortion and denial. We must prevent history from being rewritten. We must keep the lessons of the Holocaust alive. We must fight against antisemitism and all forms of hatred.

# data[].attributes.attachment_link.title
הפעלה משימה בקלף

# data[].attributes.attachment_link.description
היועצות החינוכיות עביר הייב ושהירה שלבי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חדש באתר

בית הספר הבין־לאומי להוראת השואה

מרכזיות נושא השואה בעולם ובחברה הישראלית בפרט, חרגה בשנים האחרונות מן החוג המצומצם של אנשי המחקר ומן המעגל המצומצם של הציבור המתעניין בנושא. כיום אנו עדים לעניין גובר והולך בקרב מורים, מחנכים, תלמידים ואנשים ממערכות בלתי-פורמליות בלימוד והוראת השואה. במסגרת תהליכים אלה פרץ נושא השואה לתודעה הציבורית וחדר באופנים רבים לדיון הציבורי ולנושאים שעל סדר היום בארץ ובעולם. עוד...

# data[].attributes.attachment_link.title
חינוך והוראה מתוקשבת

# data[].attributes.attachment_link.description
מרכזיות נושא השואה בעולם ובחברה הישראלית בפרט, חרגה בשנים האחרונות מן החוג המצומצם של אנשי המחקר ומן המעגל המצומצם של הציבור המתעניין בנושא. כיום אנו עדים לעניין גובר והולך בקרב מורים, מחנכים, תלמידים ואנשים ממערכות בלתי-פורמליות בלימוד והוראת השואה. במסגרת תהליכים אלה פרץ נושא השואה לתודעה הציבורית וחדר באופנים רבים לדיון הציבורי ולנושאים שעל סדר היום בארץ ובעולם.

# data[].attributes.headline
כרזה שנתית שנבחרה:

# data[].attributes.subject
כרזה שנתית שנבחרה:

# data[].attributes.body
גם השנה ועוד לפני פרוץ הקורונה, התקיימה התחרות לעיצוב הכרזה הממלכתית לציון יום זיכרון לשואה ולגבורה תש"פ.

התחרות התקיימה בסימן הנושא השנתי : הצלה בידי יהודים בשואה – "סולידריות בעולם מתפרק" .
פעילות סביב כרזות- להכין מצגת עם כרזות משנים קודמות עם הסבר על הכרזות, ולבקש מהמתלמידים לעצב וליצור כרזה משלהם. אפשר גם בזוגות/ קבוצות.
להכין מצגת של כרזות התלמידים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
את השיח בעקבות הכרזה ניתן להעלות באמצעות שלושה נושאים למיקוד ולדיון:
א. תהליך הדה-הומניזציה והנישול הכללי של האדם מנכסיו החומריים והפסיכולוגיים היו מנת חלקם של היהודים במחנות הריכוז הנאציים.
ב. הנעליים ומשמעותן הייחודית בעיני האסירים במחנות: האומנית בחרה למקד את הכרזה בנעליים ובאמצעותן להמחיש את משמעות המילים "סולידריות בעולם מתפרק".
ג. סולידריות: הקשר שנוצר בין האנשים היה בו סיכון, אך הוא היה גם מקור לתמיכה, לעזרה ולתקווה.
שלושת הנושאים הללו יכולים להוות רקע לניתוח הכרזה ולדיון משמעותי על הנושא השנתי של יד ושם "הצלה בידי יהודים בשואה - סולידריות בעולם מתפרק".

הביטו בכרזה שלפניכם, וכתבו את המוטיבים העיקריים של הכרזה וכיצד הם קשורים לנושא השנתי.

לקריאה נוספת על הנושא השנתי:
https://www.yadvashem.org/yv/he/remembrance/2020/theme.asp

א. מבוא

א. מבוא

הכרזה הזוכה בתחרות עיצוב הכרזה הממלכתית תש"ף (2020)

קראו את נימוקי השופטים לבחירת הכרזה:

בכרזה בה רישום פחם לירי של שני זוגות רגליים החולקות בזוג אחד של נעליים עולה במלוא עוצמתו נושא שותפות הגורל היהודי בתקופת השואה.

הרגליים אינן מרמזות לזהות המגדרית של הנועל אותן, אך רישומן המדוקדק והרגיש מפצה על העדר הזהות ומדגיש מסר הומניסטי על האדם. הרישום מצליח להעביר את תחושת הפגיעות ושבריריות חיי היהודי בשואה.

המתבונן בכרזה חווה את השניים שחולקים זוג אחד של נעליים ובכך מקבל תזכורת להיותו של היהודי קורבן נרדף בתקופת השואה ויחד עם זאת חווה את המעשה האצילי של שותפות הגורל בחלוקת זוג הנעליים, רכושם הדל והמתעתע של האסירים, בין שני השותפים לגורל שנכפה עליהם.

כל אחד מהשניים נשאר יחף בעצמו ובעצם הקרבת נעל אחת למען רעהו הפגין סולידריות וחמלה.

ההליכה נוטעת במתבונן אסוציאציה לצעדות המוות והרקע הלבן המקיף את רישום הפחם נדמה למרחבי השלג בתוכם התבוססו שיירות האסירים.

רישום הפחם אף מתכתב עם מעשה האמנות בתקופת השואה בה אמנים נאלצו ליצור בתנאים לא תנאים תוך שימוש בחומרים מזדמנים מתוך גילויי גבורה והבעה עזה של רוח האדם בתקופה זו.

1. האם יש קשר בין הדברים שכתבתם לבין נימוקי השופטים?

2. בחרו נימוק אחד מנימוקי השופטים שמעניין אתכם והסבירו את בחירתכם.

ב. להיות אסיר במחנה ריכוז נאצי

ב. להיות אסיר במחנה ריכוז נאצי

הכרזה הזוכה בתחרות עיצוב הכרזה הממלכתית תש"ף (2020)

מרכיבים רבים בכרזה קשורים למחנות הריכוז בתקופת השואה.

קראו את שני הקטעים שלפניכם. מה היה המאבק העיקרי של האסירים היהודים במחנה על פי קטעים אלו?

בכרזה זו בולטת ההתייחסות של האומנית לתהליך הדה-הומניזציה של האסירים היהודים במחנות. תנו את הדעת לכך שהדה-הומניזציה הייתה חלק מהשיטה הנאצית, ומטרתה הייתה לבטל את הממדים האנושיים שבאדם ולרדד את ישותו לצורכי הישרדות בלבד. כשאנו דנים בסולידריות בין אסירים במחנות, עלינו לדון בתהליך הדה-הומניזציה, שכן כל מעשה סולידריות היה בבחינת מאבק פעיל בדה-הומניזציה מצד אחד והזיק למי שבחר בסולידריות וסיכן אותו מצד אחר, והאסירים חיו במתח שבין שני צדדים אלו.
שני הקטעים שלפניכם מזמנים קריאה ביקורתית משווה ומעשירה - ניתוח היסטורי מצד אחד ועדות אישית מצד אחר. אלו מקורות שונים - הראשון מבוסס על מחקר מרובה מקורות שממנו מוסקות מסקנות, והשני מתבסס על חוויה אישית וסובייקטיבית שאינה בהכרח מעידה על הכלל. עם זאת הקטעים שלפניכם ממחישים את הקשר בין המחקר לעדות. ניתן לדבר על כך בדיון שיעלה בקבוצת הדיון. חשוב לציין שפרופ' ישראל גוטמן עצמו היה ניצול שואה וניצול המחנות, ולימים היה לחוקר חשוב בתחום השואה.

פרופ' ישראל גוטמן כותב במאמרו:
[...] המטאמורפוזה התחוללה בקרבו של האסיר כבר מיד נוכח המפגש הראשון עם המחנה. במחי-יד נגזל מן האדם הכל - זהותו, שמו, מעמדו החברתי, מקצועו, הרגליו, משפחתו, ביתו ורכושו. אפילו גופו לא נשאר תמים כי שערות ראשו וגופו נגזזו, עובדה שעוררה תחושה שאין הוא עוד בעלים על הגוף שלו וכי גופו המעורטל נמסר כקניין לאחרים. נוצר אדם חדש, ואולי יותר נכון לומר - יצור אחר. מאדם מן הישוב, הפך האסיר לדמות שנעדר ממנה רצון עצמי, כוח ההחלטה וכושר המעשה. לא עוד אדם, אלא מספר הנזרק ככדור-משחק בשרירות-לב זדונית כיד המקרה. מיומו הראשון במחנה היה האסיר דרוך בכל שעות היממה לפקודה, לרמז, למהלומה, והגיב באופן רפלקסיבי כמו בעלי-החיים בניסוייו של פאבלוב. היזמה וכוחות הנפש היו מרותקים אך ורק למאבק על הישות הפיזיולוגית, לשמירה על פתיל החיים. עקרונות של כבוד, כללי מוסר וסולידאריות של בני-אדם אין להם מקום בממלכת המחנות. אלה נחשבים לאותות חולשה, זיכרונות מביכים ורחוקים מגלגול אחר הרצון והיכולת להיאבק [...].
ישראל גוטמן, "הקבוצות הלאומיות השונות במחנות ומעמד האסירים בעלי התפקידים", בתוך רחל מנבר וישראל גוטמן (עורכים), מחנות הריכוז הנאציים, יד ושם, ירושלים 1980.

ניצולת השואה חיה קרוין מספרת כיצד נהפכה לאסירה:
מרגע שדרכנו במחנה, איבדנו את "אניותנו". ה"אני" הפך לאין. נעשינו ליישות קולקטיבית, במובן המדכא והמעליב של המילה. כאשר נגזזו שערותינו, עברנו עוד שלב באובדן עצמיותנו. ה"אני" הפרטי שלנו נגזז, נגוז כמעט כולו. כולנו היינו לאחת. עברנו חוויות זהות, נדרשנו לתפקד כגוף אחד, ותודעתנו האישית הלכה והתערפלה. רק יצר ההישרדות המשיך לפעם בנו, בכל אחת על פי כוחה [...] בקושי יכולתי לקרוא את המספר שלי - 27342, אך הוא הוטבע בדמי. מרגע זה נמחקו שמותינו.
חיה קרוין, קח אותי איתך, משרד הביטחון, תל אביב תשנ"ו, עמ' 4

משמעותן של הנעליים בעיני האסיר:

3. קראו את העדויות שלפניכם, ודונו בחשיבות הנעליים במחנה. לאחר מכן חזרו אל הכרזה ודונו: מדוע בחרה האומנית דווקא בהשאלת נעל לאסיר אחר כדי להמחיש את הסולידריות ואת העזרה במחנה.

באולם שני, ענק כקודמו, היו ערימות נעליים. כאן נאלצנו להיפרד מנעלינו. ניפרדנו ברגשות מעורבים מהנעליים אתן באנו מהבית ואתן היינו מקושרות לביתנו באלפי נימים של זכרונות: מי קנה אותן [...] לכבוד איזה חג [...] השמחה שהייתה בקבלתן [...] הימים הטובים ההם [...] המשפחה הגדולה יחד [...] היכן הם היום? מי חי? מי לא חי? השאלות האלו עינו אותנו שוב בכאב לב, ברגע ששללו מאתנו את אוצרנו האחרון הקשר הממשי היחיד שקישר אותנו עדיין לבית הורינו.
רבקה בלייער, בת 15 הייתי בגיהנום הנאצי, הוצאה עצמית, בני ברק, עמ' 194

הקבקבים גם הם הציקו מאד. הם ספגו מים רבים, התנפחו ונעשו כבדי משקל. גושי העץ הנוקשים, בהם היו נתונות הרגליים, פגעו קשות בקרסוליים, שפשפו אותם והעלו עליהם פצעים מוגלתיים מציקים. אך ללא "נעליים", מי יכול בכלל לצעוד בשלג ובקור?
שרה ביינהורן, עלים שעלו מן האפר, חזון, בני ברק, עמ' 274

הבנות, שחיפשו פתרונות לבעיית ההליכה המציקה - בנו להן נעל מתוצרת עצמית: לוח קרש עטוף בבד וקשור לכף הרגל.
באחד הימים חולקו להן אמנם זוגות נעליים אזרחיות, אולם עקביהן היו חתוכים במקומות בהם חיפשו הגרמנים מטמונים יהודיים, וההליכה בנעליים אלו הייתה כמעט בלתי אפשרית.
ביינהורן, עלים שעלו מן האפר, עמ' 256

[...] אחר כך, באיזה מקום פתוח, כבר נתנו לי לבחור בעצמי בערמה של נעליים מוזרות: בין נעליים עם סוליות עץ ובטנה מבד לנעליים שסוגרים אותן לא בשרוכים אלא בשלושה כפתורים בצד, נעליים שככה, בכל החיפזון הזה, התאימו בערך לרגליים שלי.
אימרה קרטס, ללא גורל, מהונגרית: מרים אלגזי, עם עובד, תל אביב 1994, עמ' 73

כמו כל שאר אסירי המחנה סבלתי גם אני מבצקת. רגלי היו נפוחות ועורן מתוח עד כדי כך שכמעט לא היה בכוחי לכפוף את ברכי. לא קשרתי את שרוכי נעליי, כי רק כך יכולתי להעלות את נעלי על רגלי הנפוחות. לא היה מקום לגרביים, גם אילו היו לי. רגלי היחפות בחלקן היו משום כך כמעט תמיד רטובות ונעלי מלאות שלג. זה גרם כמובן לחבורות כפור ואבעבועות קור. כל פסיעה ופסיעה הייתה עינוי ממש. גושי קרח עלו בנעלינו בעת צעדותינו על פני שדות מושלגים. אנשים מעדו פעם בפעם וההולכים אחריהם נתקלו בהם ונפלו עליהם [...].
ויקטור פראנקל, האדם מחפש משמעות, תרגום: חיים איזק, דביר, תל אביב 1970, עמ' 41

הלבוש שקיבלנו כלל זוג מכנסים, חולצה וז'אקט. לנו היה מזל שלא היו במחסן נעליים, כך שהירשו לנו להשאיר את הנעליים שהבאנו מהבית. הסתבר שזה היה יתרון עצום, כי נעליים שחילקו שם היו נעלי עץ, שבקושי אפשר היה לנעול וללכת בהן. לאבא ולי היו נעליים טובות וזה היה חשוב, כי גרביים או משהו דומה לא קיבלנו ואת הנעליים נעלנו על רגל יחפה.
יהושע ביכלר, ילדות בצל האימה, אוחזר מתוך עדות יהושע ביכלר, מתוך הספר "ילדות בצל האימה"

בכרזה שלפניכם נעדרים פניהם של הדמויות. אין אנו יודעים אם הרגליים המצוירות בה הן רגלי גברים או נשים, ואין אנו יודעים בני כמה הדמויות וכיצד הן נראות. עם זאת הכרזה מבקשת למסור מסר אופטימי - מסר של סולידריות. מסר זה מובא לנו באמצעות שימוש באחד מסמלי השואה המובהקים- הנעליים. אך הנעליים בכרזה הן רעיון ולאו דווקא סמל. הרעיון שאוב מחשיבותו של הסמל כפי שראינו בעדויות. הנעליים היו חפץ חשוב מאוד במחנה, אך הסמל הפך לרעיון. באמצעות הנעליים נחשף לפנינו רעיון הסולידריות, העזרה והערבות ההדדית בין האסירים היהודים במחנה. בחלק זה ננסה להתחקות על משמעות המילה סולידריות.

ג. הצלה בידי יהודים בשואה - סולידריות בעולם מתפרק

ג. הצלה בידי יהודים בשואה - סולידריות בעולם מתפרק

הכרזה הזוכה בתחרות עיצוב הכרזה הממלכתית תש"ף (2020)

4. קראו את שני הקטעים שלפניכם. כיצד דבריו של ויקטור פראנקל על החירות האנושית מסבירים את דבריה של פרל בניש?
5. אילו משפטים מתוך המקורות המובאים מתאימים לתיאור הכרזה?

אנחנו שחיינו במחנות ריכוז, זוכרים את האנשים אשר היו עוברים מצריף לצריף כדי לעודד רוחם של אחרים, כדי לפרוס להם מפרוסת לחמם האחרונה. אולי הם היו מעטים, אך די בהם כדי להוכיח, כי אפשר ליטול מבן האדם את הכל חוץ מדבר אחד: את האחרונה שבחירויות אנוש - לבחור את עמדתו במערכת נסיבות מסוימת, לבור את דרכו.
פראנקל, האדם מחפש משמעות, עמ' 85-86

[...] הגיע תורי. רבקה שצעדה לפני, נצטוותה לפסוע ימינה. לעומתה, לא נשאתי חן בעיני הקצין מבצע הסלקציה. ככל הנראה הצטיירה דמותי כקטנה ואומללה, בהיותי לבושה במעיל הגברי הגדול. הס פקד עלי לנוע שמאלה. ובכן, תם המאבק לחיים, חשבתי בלבי. השלמתי עם גורלי, והמתח נמוג בקרבי. לא איאלץ להמשיך ולהיאבק. אך רבקה, בראותה את שהתרחש, התגנבה מתוך קבוצת "הזוכות המאושרות" שנוצרה בחלקו הקדמי של הצריף, חמקה מאחורי הקצינים והצטרפה אלי בצד שמאל.
"רבקה, שובי למקומך!" לחשתי בבהילות, "אני אשאר במקום אליו שלחני ה'."
"אינני עוזבת אותך," התעקשה רבקה, "אינני מתייאשת. עלינו להמשיך ולהיאבק."
אחרינו הגיע תורה של רוחקה שנאצר ימינה. אחריה, שרה בלאוגרונד שמאלה. רוחקה רצה שמאלה בעקבותיה של שרה. יתר "העשירייה" עברו את הסלקציה בשלום, אך ארבעתנו נותרנו בצד שמאל. הצעדה סביב לתנור המשיכה, בעוד הקבוצה בצד שמאל הולכת וגדלה. רבקה לא התייאשה. "בנות," פקדה עלינו, "הבה נתייצב שוב בטור. אולי ישפר עלינו גורלנו הפעם."
עשינו כדבריה, למרות הסיכון שבדבר. הצטרפנו שוב לטור. הפעם, הציבה אותי רבקה לפניה, ותוך דקות ספורות קרבתי בשנית לעבר השופטים הנוראים.
"ואם יזהה אותנו?" לחשתי באוזנה של רבקה, "עוד נטעם מנחת זרועו המענה טרם נמות."
"שקט! הנה מגיע תורנו, ואת הראשונה. חזקי ואמצי, ובהצלחה!"
הס הצביע לעברי [...] שמאלה. אחר כך החווה באצבעו לעבר רבקה ימינה. היא צעדה אחרי שמאלה. רוחקה ושרה עברו תהליך זהה, עם תוצאות זהות. בהיות שרה לצדי, חשתי מחוזקת בנסיוני לשכנע את שתי חברותינו המסורות כי ילכו לדרכן, ויניחו לנו ללכת בדרכנו. בכוחות משולבים, פנינו לרבקה ורוחקה. "הטור השני הולך וקטן. מהרנה ושובנה אליו," הפצרנו בהן. אך לשווא. "לא! אינני הולכת בלעדיכן," הכריזה רבקה, בעוד רוחקה מהנהנת בראשה. רבקה גררה את שלושתנו - את רוחקה, שרה ואותי בחזרה לטור. "אל ייאוש, הבה ננסה שוב. [...]
תורי הגיע. לא! לא נשאתי חן בעיניו בפיג'מה שלגופי יותר מאשר במעילי. שמאלה! הורתה אצבעו הזועמת [...]
טור הסלקציה עמד להסתיים. הקבוצה מימין הסתדרה בטור ועמדה לצעוד מחוץ לצריף. ואילו אנו נדחפנו פנימה. לפתע הבחנו ברבקה וברוחקה בין בנות קבוצתנו [...]
כעת הפנתי את זעמי ותחושת חוסר האונים שבי אל רוקחה: "מדוע עשית זאת. שובי למקומך!" צעקתי, התחננתי, בכיתי. שרה הצטרפה אלי בבקשה. אך דעתה של רבקה היתה נחושה.
"התשובה פשוטה ביותר," ענתה לי בשלווה האופיינית לה, "לא אוכל להמשיך ולחיות עם המחשבה כי הנחתי לך למות, ואת נפשי הצלתי."
למשמע דבריה אלו, נמוגו כל רגשותינו והתמוסס בשטף אדיר של דמעות שקלחו על פנינו - דמעות אהבה, דמעות פליאה, מעורבות בדמעות ייאוש וחוסר אונים; חוסר אונים אל מול בהמיותה של החיה הנאצית, אך יחד עם זאת אל מול עוצמתה האדירה של אהבת אמת ומסירות נפש.
פרל בניש, הרוח שגברה על הדרקון, פלדהיים, ניו יורק 1993, עמ' 313-314

הַצֵנֵרֵשַׁפְט (העשירייה):

באביב 1943 בפלשוב התארגנה קבוצה של עשר נשים, בנות שש עשרה עד עשרים ושש. רוב הבנות היו מורות או תלמידות ב"בית יעקב", והן אימצו אליהן גם אחרות, למשל רגינה לאוב שהייתה אלמנה, לא דתית, אשר איבדה את בנה בפלשוב.
בנות הקבוצה אימצו אותה לחיקן והעניקו לה סיוע חומרי ונפשי. במצבים של סכנת פרידה ושל סכנת מוות סיכנו את עצמן הבנות כדי להישאר יחד בקבוצה. על האווירה בתוך הקבוצה סיפרה רחל שנצר:
לעיתים היינו מטיילות באושוויץ אחרי העבודה. היה זה לא הרחק מן המקום שבו שרפו את הגוויות, והעשן היה מחניק. אבל רבקה היתה יוצאת עם אחת או שתיים מאיתנו ומדברת על העבר, בדיוק כמו ב"שיחות ההשקפה" מלפני המלחמה. למה דיברה איתנו על העבר, ולא על ההווה ולא על העתיד? הרי היינו בלית ברירה בתוך ההווה, ועתיד לא ראינו. אז דיברנו על העבר. אבל דיברנו, וכך התעודדנו.
מתוך: י' באומל, רוחקה ושתי הרבקות: מנהיגות קבוצת ה"צנרשאפט" בפלשוב, בתוך: גוף שלישי יחיד : ביוגרפיות של חברי תנועות נוער בתקופת השואה, בית לוחמי הגיטאות; יד יערי; מורשת - בית עדות ע"ש מרדכי אנילביץ', 1995.

לעדויות בעל פה, על סולדריות בעולם מתפרק, לחצו כאן:

סיכום

סיכום

הכרזה אשר ניתחנו להלן, עוצבה לקראת יום הזיכרון לשואה ולגבורה תש"ף, אשר מתמקד בנושא: "הצלה בידי יהודים בשואה - סולידריות בעולם מתפרק". לסיכום ניתן לדון בנושא באמצעות שאלות כגון אלו: מה המשמעות של עולם מתפרק? ומהי סולידריות בעולם מתפרק?

השואה היתה אירוע קיצון, וקשה מאוד להבין את המשמעויות האנושיות שלה. העולם שיצרו הגרמנים בתוך המחנות היה מושתת על אלימות ורוע. המחנות הגרמניים ובראשם מחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ ממשיכים להטריד את האנושות ולהעלות לדיון ציבורי את מושג הרע שנוצר בו ולעורר תהייה על מידת הרוע שהאנושות יכולה לגדל ולשאת בתוכה. לאור זה הטוב נהפך למושג משתנה גם הוא. במקום שבו שלט הרוע, האם היה מקום למעשים טובים? בדיון קבוצתי על הסולידריות בין יהודים בשואה, שימו לב שכל דיון בשאלות אלו צריך להישען על רקע היסטורי אמין.

Previous Next

# data[].attributes.attachment_link.title
הכרזה הממלכתית לציון יום הזיכרון לשואה ולגבורה, תש"ף - הצעה לשיח

# data[].attributes.attachment_link.description
את השיח בעקבות הכרזה ניתן להעלות באמצעות שלושה נושאים למיקוד ולדיון: א. תהליך הדה-הומניזציה והנישול הכללי של האדם מנכסיו החומריים והפסיכולוגיים היו מנת חלקם של היהודים במחנות הריכוז הנאציים.ב. הנעליים ומשמעותן הייחודית בעיני האסירים במחנות: האומנית בחרה למקד את הכרזה בנעליים ובאמצעותן להמחיש את משמעות המילים "סולידריות בעולם מתפרק"

# data[].attributes.headline
הבנאליות של הרוע - דיון על רמה לכיתות גבוהות

# data[].attributes.subject
הבנאליות של הרוע - דיון על רמה לכיתות גבוהות

# data[].attributes.body
סקירה על המאמר של חנה ארדנט בנושא דמותו של הרוע שהתגלה בשואה.
עיקר טענתה שפושעי השואה הגיעו לאן שהגיעו לא כי היו מפלצות, אלא בעיקר כי היו צייתנים חסרי אישיות.
נקודה לדיון - האם טענה זו לא מקטינה את אחריותם של הנאצים, או שמא היא רק הופכת את השואה ליותר רלוונטית?

# data[].attributes.headline
אפשר לעשות שימוש נרחב בסיפורים מתוכנית הקשר הרב דורי המופיעים בקישור הבא:

# data[].attributes.subject
אפשר לעשות שימוש נרחב בסיפורים מתוכנית הקשר הרב דורי המופיעים בקישור הבא:

# data[].attributes.body
http://www.ravdori.co.il/stories/

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הקשר הרב דורי

# data[].attributes.attachment_link.title
סיפורים Archive - הקשר הרב דורי