# data[].attributes.headline
Gruppe 15: Lotte, Patrick, Sylvester og Marie

# data[].attributes.subject
Gruppe 15: Lotte, Patrick, Sylvester og Marie

# data[].attributes.body
Grundanalyse

Maleriets titel er “Christian IV i slaget ved Lutter am Barenberg”. Kunstneren er danskeren Axel Salto, og han levede fra år 1889 - 1961. Maleriet er malet i år 1918 og findes på Statens Museum for kunst.

Billedet er lidt abstrakt, men samtidig konkret, da det ikke er svært at se, hvad det forestiller.

Billedet består af natur, mennesker, heste og krigsredskaber.

På billedet er mænd i rustning, blå himmel og skyer, meget blod og krigsredskaber. Der er også 7 heste. De er hvide, røde brune og grå. De er lidt unaturlige i forhold størrelse.

Billedet er desuden meget dynamisk, hvilket giver det liv.

Der er mange farver på billedet. De er blandet kolde og varme. Bl.a. er der en meget kraftig rød farve, en meget dyb blå farve på himlen og lidt kolde grønne farver.

Kunstneren har malet med olie på lærred, og der er derfor ingen struktur. På den måde bliver det meget todimensionelt og en smule kubistisk.

Billedets titel og situation hænger godt sammen. Det er tydeligt, at der er ved at udspille sig et slag.

Udvidet analyse af billedet

Stemningen er meget voldsom, men ikke på den dystre måde, da farverne er meget prangende. Dog er der også noget kærlighed til nationen indblandet.

Billedet forestiller Slaget ved Lutter am Barenberg i 1626. Slaget var en del af Trediveårskrigen. Selve slaget var Christian 4. og hans protestantiske hær mod to store katolske hære. Danskerne led stort nederlag ved kampen.

Det gyldne snit er lagt sådan, at soldaten klædt i sort kommer i centrum. Det er på den måde ham, man først lægger mærke til. Horisontlinjen er lidt svær at se, men vi tror, den ligger i midten.

Analyse af billedet, personlig iagttagelse

Billedet er meget naturligt og dynamisk. Scenen er taget ud af et slag i Trediveårskrigen.

Billedet er beregnet til folk, som interesserer sig for historie og kunst.

Billedet er malet et par år inden genforeningen, og kunne derfor meget vel være beregnet til at vise dem fra Slesvig, hvad tyskerne gjorde dengang i 1626.

Vi synes, at billedet er farverigt, dynamisk, voldsomt, simpelt og angstfyldt.

Begreb og kunstværk

Vi synes, at begrebet angst passer godt til maleriet, fordi det forestiller en krigsscene. Der er rigtig mange, der har angst for krig, og krigernes ansigtsudtryk ser ud som om, de er bange for at dø. Der er også en smule mørke over billedet.

Det originale maleriRemove

Skitse

# data[].attributes.body
Fokus på mor og far altså en lille del af billedet

# data[].attributes.body
Kunstner: Andre Derain
Titel: Kvinde i chemisse
År: 1906
Analyse model: Den moderne analyse

- Objektiv beskrivelse af kunstværket.

Billedet forestiller en kvinde der sidder på en seng med en dyne trukket hen over sig. I baggrunden er der puder.

- Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri. Skriv løs.

- Subjektiv beskrivelse af kunstværket.:

Kvinden siddder meget alene i sin seng, som om der er nogen der har forladt hende. Selvom nogle af farverne er kolde er hendes blik ikke koldt, hun kigger direkte på en og hendes ansigts udtryk gør at hun ser tankefuld men nysgerrig ud. Hun ser meget nyssgerig og tankefyldty ud på den måde hun sidder med benene over kors og hviler sit hoved på sin hånd. Hendes blik er rettet mod den der kigger på billedet og det lille smil på hendes læber gør at hun virker

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?

# data[].attributes.body
Gruppe 14 - Livas tegning

# data[].attributes.body
Jasmin og Tomas

Skema til billedanalyse af moderne kunst

1. Se grundigt på billedet/kunstvaeket. Hvad fik jer til at standse ved billedet?

Billedet var simpelt og fik os til at taenke på angst

2.   Hvad er det for en slags billede?

Det er et olie maleri som blev malet af Wilhelm Freddie

3.   Har billedet en titel? Hvem har lavet det? Hvornår?

Maleriet hedder olie på laeret som blev malet af Wilhelm Freddie i 1930’erne

Grund analyse af kunstvaerket

1. Er billedet abstrakt, delvis abstrakt? Moderne? Konkret? Surealistisk?

Maleriet er surealistisk

2.   Er der genkendelige elementer?

Der er en oval, to cirkler, tre streger, et plus symbol og to firkanter

3.   Er der personer med?

Ikke så vidt vi kan se

4.   Er der andre levende skabninger på billedet?

Nej det er der ikke

5. Farver? Hvilke farver er der brugt? Hvordan er de: glade, triste? Glade farver er typisk stærke lyse toner, hvor triste farver er mørke.

For det meste er farverne mørke og trist som exempel sort, mørke grøn, hvid og grå

6. Hvilken teknik er brugt til at skabe dette billede? Beskrive teknikken og dens virkning!

Teknikken er grov som giver en meget passende effect. Det er ret svært at beskrive med ord.

7. Billedets title, kunstner og årstal.

Olie på læred 1930, Wilhelm Freddie.

8. Hvordan er sammenhængen mellem title og kunstværk?

Ikke tilstede

# data[].attributes.body
Ellena, Veronica, Margo, og Enzo

# data[].attributes.headline
gruppe: Christian, Josephine, Louie, Anne-Sophie

# data[].attributes.subject
gruppe: Christian, Josephine, Louie, Anne-Sophie

# data[].attributes.headline
Sebastian, Regitze, Nikolas, Isabella- Gruppe 9.- Skitse

# data[].attributes.subject
Sebastian, Regitze, Nikolas, Isabella- Gruppe 9.- Skitse

# data[].attributes.body
Kunstner: Peter land

Titel: Siddende mand med prikker på blåt tæppe

Årstal af maleri: 2003

# data[].attributes.body
Billedet: Sensibelt portræt

Gruppe:
Musab, Emilia, Robert og Sofia

27/9/2017 - Religion

Musab, Robert - 8B

Emilia - 8A

Sofia - 8i

Vi standsede ved maleriet fordi portrættet skilte sig ud fra de resterende malerier. Maleriet gjorde os nysgerrige på, hvorfor der var dækket et papir ved hans mund, bryst og øjenbryn og hvad det måtte kunne betyde. Da vi kiggede nærmere kunne vi se at der voksede hår ud inde under papirerne og ud, hvilket gjorde os endnu mere nysgerrige .

Maleriet er et selvportræt af en mand med jakkesæt, som har papir ved hans mund, bryst og øjenbryn.

Selvportrættet hedder “Sensibelt portræt” og sensibelt betyder følsom. Kunstneren af billedet er Wilhelm Freddie. Maleriet er fra 1940.

Billedet forestiller, at han prøver at udtrykke noget, men folk prøver at stoppe ham. Alligevel kommer hans tanker og følelser ud dvs. håret som vokser ud gennem papiret. Det symbolisere hans viljekraft til at udtrykke sig og have frie tanker og følelser. Han er måske også bange for hvad han siger.

Det er et surrealistisk maleri, fordi man har vænnet sig til at se mennesker i helfigur altså se hans mund og dermed kunne vurderer om han er sur eller glad.

Det er ikke genkendelige elementer ved maleriet, fordi de er underligt at se papir foran Munden, bryst og øjenbryn, og at der vokser hår ud inde under papirer og ud.

Det er en mand som har sort jakkesæt på, hvor han har en hvid skjorte på og mørkerødt slips. Han ser ud til at være 60 år gammel, da han har et gammelt ansigt. Hans ansigtsudtryk virker til at udtrykke angst, da hans øjne udtrykker at han er bange. Bag ved manden er der mørk lyse farver. Personer kigger lige ud, og man kan ikke se hvad han kigger på.

Farverne bag ved manden er mørk lyse farver: orange, lyserøde nuancer, og lidt grå.

Maleriet er malet på olie på lærred.

Titlen hedder “Sensibelt portræt” og det understreget meget godt at han er følsom og bange for noget han ser på.

Det er meningen at personerne som kigger, skal selv tænker over hvad han kigger på og hvad han er bange for.

Det er normalperspektiv på manden, og er malet halvtotal, da man ikke kan se hans ben. Det er et konstrueret maleri, da det ikke er et normalt scenarie, på en dagligdag.

Miljøet er svært at definerer, fordi man kun ser manden, og dermed ikke er andre på maleriet eller nogen baggrund. Manden ser ihvertfald ikke glad ud pga. hans øjne og farverne på billedet.

Teksten der står ved siden af maleriet, fortæller en historien om at der er en nøgle på kinden som stopper ham for at sige eller føle noget. Resten skal du selv tænke over.

Afsenderen er Wilhelm Freddie, han er en dansk kunster og grafiker. Målgruppen for dette billede er til personer som elsker selv at tænke videre over hvad der menes med maleriet.

Maleren har fokuseret på at ligge hans ansigt i det gyldne snit og det er så det første man ligger mærke til, hvilket giver en god effekt på hvad han føler.

Vi synes at det er et godt billedet, da man skal selv skal tænker på hvad han føler. Vi synes det er et lidt trist billedet at kigge på.

Sofia - 8IEmilia - 8ARobert - 8BMusab - 8B

# data[].attributes.body
Gruppe 1: Clarissa og Ida T.

Kunstner, titel, år

Kunstner: Wilhelm Freddie

Titel: Ung mand og kvinde som læser i en bog ved et rundt bord i en have

Årstal (malet): 1929 - 1936

Objektiv beskrivelse af kunstværket.

På billedet er der en masse geometriske figurer i forskellige størrelser, som har både varme og kolde farver.

Hvilken analysemetode er anvendt?

Vi brugte den moderne form for billedanalyse.

Skriv jeres begrundelse for koblingen mellem begrebet og maleri. Skriv løs.

Vi valgte angst. Vi forestiller os at det er en tanke, som bliver tænkt af en der er angst. Det er en masse små dele (de geometriske figurer), som sat til sammen giver et fuldstændig uoverskueligt og ubeskriveligt billede af angsten som så er maleriet.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket.Vi oplever det som et lidt uoverskueligt billede, men sammen er det meget fascinerende. Der er hele tiden nye ting som man lægger mærke til som fx. de to ansigter,, der kigger kærligt på hinanden.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?

Ja, vi har fundet ud af hvordan man kan male et kunstværk på en mere kreativt måde, og det også lidt lang tid for os, at finde ud af hvad billedet endeligt skal forestille, om det var angst eller kærlighed, hvilket viser, at det kan ses på mange forskellige og anderledes måder. Bla. ændrede titlen også en del, vi ville aldrig have opdaget bogen, hvis ikke det var for titlen

# data[].attributes.body
Jakobs kamp med englen

Gruppe 10: Uma, Mateo og Ida

Jakobs kamp med englen

Malet i 1907, af Oluf Hartmann

Billede er delvist konkret og delvist surealistisk

Objektiv beskrivelse af kunstværket.

På maleriet ses der en engel og Jakob. De har lige været i en slåskamp. Farverne i billede er alle meget brune og grønne i det. Det er et meget kold tonet billede, med meget få detaljer.

Hvilken analysemetode er anvendt?

Vi brugte billedeanalysen af moderne kunst.

Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri. Skriv løs.

Vi synes dette billede hører godt inde under ordet “angst”, da der både er en engel - hvilket mange kobler til døden/efterlivet/himlen osv. Og også pga. de kolde og dystre toner/farve i billede. Det er meget dystert, men billede viser også en slags omsorg. Jakob og englen har lige været i en psykisk slåskamp, som der nu er over. Englen står og omfavner Jakob - dette kobler vi også til angst, da man tit får hjælp af andre når man går gennem hårde perioder f.eks med angst.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket.

Vi synes personligt at det er et meget følelsesladet billede, der bringer nogen ubehagelige følelser frem. Det er også tankevækkende, da billede fortæller en historie, man gerne vil høre. Billede er relativt dystert og vi synes på mange måder at det er meget smukt, når man begynder at fortolke og analysere det.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?

Det har ikke ændret vores opfattelse af ordet “angst” eller selve, da vi længe ledte efter et der passede ind i vores bud på det.

Det gyldne snit.

Vi valgte at lægge fibonacci serien ind i dette billede - en inderste form ligger omkring Jakobs øre, og den største er ved deres ben og underliv.

# data[].attributes.headline
Gruppe: Christian, Annesophie, Louie, og Josephine

# data[].attributes.subject
Gruppe: Christian, Annesophie, Louie, og Josephine

# data[].attributes.body
Gruppe 1: Clarissa, Thomas, Jasmine og Ida T.

Kunstner, titel, år

Kunstner: Wilhelm Freddie

Titel: Ung mand og kvinde som læser i en bog ved et rundt bord i en have

Årstal (malet): 1929 - 1936

Objektiv beskrivelse af kunstværket.

På billedet er der en masse geometriske figurer i forskellige størrelser, som har både varme og kolde farver.

Hvilken analysemetode er anvendt?

Vi brugte den moderne form for billedanalyse.

Skriv jeres begrundelse for koblingen mellem begrebet og maleri. Skriv løs.

Vi valgte angst. Vi forestiller os at det er en tanke, som bliver tænkt af en der er angst. Det er en masse små dele (de geometriske figurer), som sat til sammen giver et fuldstændig uoverskueligt og ubeskriveligt billede af angsten som så er maleriet.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket.Vi oplever det som et lidt uoverskueligt billede, men sammen er det meget fascinerende. Der er hele tiden nye ting som man lægger mærke til som fx. de to ansigter,, der kigger kærligt på hinanden.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?

Ja, vi har fundet ud af hvordan man kan male et kunstværk på en mere kreativt måde, og det også lidt lang tid for os, at finde ud af hvad billedet endeligt skal forestille, om det var angst eller kærlighed, hvilket viser, at det kan ses på mange forskellige og anderledes måder. Bla. ændrede titlen også en del, vi ville aldrig have opdaget bogen, hvis ikke det var for titlen

# data[].attributes.body
mathilde, carl, Katrina og Cecilia

# data[].attributes.headline
Og i hans øjne så jeg døden, Lukas, Maxim, Louise, Alberte

# data[].attributes.subject
Og i hans øjne så jeg døden, Lukas, Maxim, Louise, Alberte

# data[].attributes.body
Maleriet er malet i 1897 og det er malet af og i hans øjne så jeg døden. Det eneste der er i billedet er ham, en kiste og nogle små dele af bygning. Det der fanger øjet ved billedet er hans øjne, som er spærret op, men tomme. Han sidder ned, med mørkt jakkesæt, hans ansigt følelsesløs og hans hænder foldet i hans skød. Farverne er mørke og dyster og stemningen er bekymrende og urolig. Historien bag billedet er at manden, som mange andre, er ved at dø af tuberkulose. Det er meningen man kan kunne se ‘døden’ i hans øjne.

Billedet. det er med vilje at der ikke er så meget på billedet nu når man skal lægge mærke til øjnene og mandens udtryk.

# data[].attributes.headline
Sebastian, Regitze, Nikolas, Isabella- Gruppe 9.

# data[].attributes.subject
Sebastian, Regitze, Nikolas, Isabella- Gruppe 9.

# data[].attributes.body
Kunstner: Peter land

Titel: Siddende mand med prikker på blåt tæppe

Årstal af maleri: 2003

Objektiv beskrivelse af kunstværket:

Skulpturen er en unik form for at vise, at ikke alle har det lige tilpas. Skulpturen er malet af Peter Land i år 2003 og den hedder “Siddende mand med prikker på blåt tæppe”. Teknikken og metoden til skulpturen er bemalet med fiberglas afstøbning + stof og tæppe. Manden er anderledes end normale, fordi han har ekstrem lange ben og arme i forhold til et normalt menneske. Han har en blå, blomstret pyjamas på med en nathue. Farverne er blå, grønne, hvide og røde og dermed kolde og triste farver.

Hvilken analysemetode er anvendt?

Den moderne kunst analyse

Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri:

Sammenhængen mellem skulptur og begreb er meget tydelig efter vores mening. Det kan man se da begrebet angst indeholder underbegreber utilpashed, frygt, ensomhed, usikkerhed osv. I forbindelse med det indeholde skulpturen lige netop dette.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket:

Vi kan se at manden skal forestille sig at være en trist, fortabt og ensom person. Han ser meget nedad og han er helt hvid i hovedet. Skulpturen er lavet i fugleperspektiv og det viser at man ser ned på ham fordi at han ikke er ligesom alle andre.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?

Ja, da vi så skulpturen første gang, så vi med det samme at han så forladt og fanget i sin egen krop. Der stod i beskrivelsen ved siden af at det forestillede en utilpas mand.

# data[].attributes.body
Kunstner: Elof Risbye
titel: Kristus og mennesket
År: 1954

Objektiv beskrivelse af kunstværket:

På maleriet ser man Jesus på korset. Nedenunder er en person, vi ikke ved hvem er. I baggrunden er der bare en sammensmeltning af farver.

Hvilken analysemetode er anvendt?
Den moderne analysemodel.

Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri. Skriv løs.
Jesus ofrede sig for menneskeheden, fordi han elskede os. Det er utrolig smukt. Men i livet var Jesus også en forkæmper for næstekærlighed, og at elske sine fjender. Selv da han hang på korset, forrådt af sin ven, og korsfæstet af Romerne. Selv der, elskede han alle, og ofrede sit liv for menneskeheden, for at rense os fra vores synder, og så vi kunne komme i himlen.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket.
Vi kan godt lide billedet, det beskriver en meget smuk handling. Det er et meget kendt billede, Jesus, som hænger fra korset, men dette er en mere moderne, abstrakt version af den klassiske scene.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?
Ja, vi har i hvert fald tænkt over hvordan begrebet kærlighed går i sammenhæng med billedet, dets stil, og hvad det forestiller. Vi har også tænkt over hvad kærlighed kan være. Det kan for eksempel, som det er i billedet, være selvopofrelse.

# data[].attributes.body
Emil, Julius og Sara

# data[].attributes.body
Gruppe 7: Victoria, Alexander, Jonatan, Grace

# data[].attributes.body
Gruppe 7: Victoria, Alexander, Jonatan, Grace

# data[].attributes.body
tegning, gruppe 14

# data[].attributes.body
Gruppe 5: Emil,Julius og Sara

C. W. Eckersberg

Moses lader Det Røde Hav vende tilbage og Faraos Hær oversvømmes

1815

Objektiv beskrivelse af kunstværket

Man ser nogle mennesker, både kvinder, mænd og børn. De hviler på en klippe. De har alle forskellige klæder på. På en højerer klipper stå 2 mennesker, den ene peger ud på nogle mennesker drukner ude i havet.

Hvilken analysemetode er anvendt?
Billedanalyse efter Erwin Panofsky.

Skriv jeres begrundelse for koblingen mellem begrebet og maleri. Skriv løs.
De går angste mod det ukendt. Vejen på den anden side af slaveri hvor man er overladt til sig selv. Gud har hjulpet dem og nu hjælper han dem ikke mere. Hvad skal der ske?
Man kan se angsten i folks øje og frygten.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket.
Moses prøver at få israelitternes humør op, efter det fortræffelige der er ved og er sket. Det er morgen og solen er lige stået op fordi den kommer fra øst på billedet. Så de har kæmpet om deres liv hele natten, så de er trætte og udmattede.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?
Det har ikke påvirket vores kunstværk eller begrebet fordi vi så angst i billedet med det samme. Så vi nåde ikke at tænke over hvordan man kunne få angst ind i billedet.

# data[].attributes.headline
Angst gruppe: Rebecca, Frederik og Laurits.

# data[].attributes.subject
Angst gruppe: Rebecca, Frederik og Laurits.

# data[].attributes.body
Skema til billedanalyse af moderne kunst

1.

2. Det passede godt til vores beskrivelse af angst

3. Maleri

4. Susanne, Oluf Hartmann, 1909

Grundanalyse af kunstværket

1. Billedet er abstrakt

2. Der er tre mennesker og et tæppe

3. Ja 2 mænd og 1 kvinde. De er nøgne, men kvinden har et tæppe på. De ser bange ud. Mændene er ret stærke

4. Nej det er der ikke

5. Ret mange mørke farver undtagen tæppet som er blåt

6. Der er et gyldent snit i midten

7. Det samme som 4

8. Vi tænker at susanne er pigen

Udvidet analyse

1. Meget dyster stemning

2. Vi tror at de løber fra noget

Analyse af billedet, Personlig iagttagelse

1. Det er naturligt og det er taget ud af virkeligheden fordi at de er midt i at løbe fra noget

2. Afsenderen er Oluf Hartmann

3. Ældre mennesker fordi billedet er for uhyggeligt for små børn

4. Folk der går på museum

5. At det er okay at være bange

6. Nej

7. Det er et normalt perspektiv

8. Halv total

9. Det gyldne snit er i midten af billedet så alle tre hoveder er i den samme boks

10. Det er meget gennemarbejdet

# data[].attributes.body
Gruppe 14: Gustav, Selena, Victor og Liva

# data[].attributes.headline
AngstGruppe 8: Emil 8.i Ida S 8.b  Ida M .8.a Marcus 8.aKunstner: Wilhelm Freddie ,titel: The day d , år: 1944Objektiv beskrivelse af kunstværket. Billedet er moderneTanks, soldater, vold, bakker Der er soldater, de har uniformer og våben. nogle var døde og nogle var levende. Mange havde frygt i deres blik.Der er mennesker kvinder og mænd.Billedet er delt op i kolde og varme farver som giver en lidt speciel effekt fordi billedet er både positivt og negativt.Der er brugt det gyldne snit hvor det vigtigste og det man først lægger mærke til er i felt 7,8,9 som er de tre nederste.Har vi skrevet længere oppe.Titlen fortæller noget om dagen og billedet viser hvordan dagen foregik.Hvilken analysemetode er anvendt?Skema til billedanalyse af moderne kunst.Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri. Skriv løs.Vi følte angst da vi så billedet fordi deres blikke var frygtindgydende, der var  slåskampe og der var en tank, en tank er en meget brutal ting fordi den viser ødelæggelse.Subjektiv beskrivelse af kunstværket.Vores følelser og tanker omkring billedet er at det virker meget dramatisk, og det må havde været en forfærdelig oplevelse for de mennesker som var til stede da det skete.Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?ja fordi vi tænkte på en anden måde vi brugte 2 elementer, næstekærlighed og angst.

# data[].attributes.subject
AngstGruppe 8: Emil 8.i Ida S 8.b  Ida M .8.a Marcus 8.aKunstner: Wilhelm Freddie ,titel: The day d , år: 1944Objektiv beskrivelse af kunstværket. Billedet er moderneTanks, soldater, vold, bakker Der er soldater, de har uniformer og våben. nogle var døde og nogle var levende. Mange havde frygt i deres blik.Der er mennesker kvinder og mænd.Billedet er delt op i kolde og varme farver som giver en lidt speciel effekt fordi billedet er både positivt og negativt.Der er brugt det gyldne snit hvor det vigtigste og det man først lægger mærke til er i felt 7,8,9 som er de tre nederste.Har vi skrevet længere oppe.Titlen fortæller noget om dagen og billedet viser hvordan dagen foregik.Hvilken analysemetode er anvendt?Skema til billedanalyse af moderne kunst.Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri. Skriv løs.Vi følte angst da vi så billedet fordi deres blikke var frygtindgydende, der var  slåskampe og der var en tank, en tank er en meget brutal ting fordi den viser ødelæggelse.Subjektiv beskrivelse af kunstværket.Vores følelser og tanker omkring billedet er at det virker meget dramatisk, og det må havde været en forfærdelig oplevelse for de mennesker som var til stede da det skete.Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?ja fordi vi tænkte på en anden måde vi brugte 2 elementer, næstekærlighed og angst.

# data[].attributes.body
Gruppe 12: Anastasja, Anton, Joshua og Mira.

Kunstner: Laurits Andersen Ring
Årstal: 1854-1933
Maleriets årstal: 1904
Maleriets titel: På kirkegården i Fløng

Niveau 1:
Man ser en gammel dame, som  sidde på en bænk ved en grav/kors. Farverne er meget mørke og kolde. Og stemningen i maleriet er meget trist.

Nivaeu 2:
Maleriets mening handler meget om døden og religion. Det er en religiøs retual at begrave folk på en kirkegård med et kors. Derfor kan man meget nemt se på billedet at det handler om døden og livets mere sørgeligt.

Nivaeu 3:
Det ligner at hun er helt alene, og at det er hendes mand. Hendes mand er lige død, fordi hun har sort tøj på. Det vil sige, at det skete lige for nylig.

# data[].attributes.body
Gruppe 6: Margo, Ellena, Enzo, og Veronica
Kunstner: Wilhelm Bendz
Titel: Familien Waagepetersen
År: 1830

Hvilken analysemetode er anvendt?:
Billedanalyse efter Erwin Panofsky

Niveau 1:
Man ser en dame stå med et spædbarn i armene. Ved siden af ser man en mand, med et andet barn mellem benene. I baggrunden ser man en masse malerier. I et kontor i et hjem. Væggen er malet grøn og der er mange billeder på væggene og det roder på skrive bordet.

Niveau 2:
Det henvender sig til, en rig familie i begyndelsen af 1800- tallet. De bor meget fint, og har fint tøj på. Billedet henviser også til hjemmet, familien, glæde, og tryghed.

Niveau 3:
Billede repræsentere kærlighed fordi det er et billede af en familie, hvor de alle ser glade og ellesker hinanden. Det viser også hvordan forældre ellesker deres børn uanset hvad. Det viser også tryghed og beskytelse fordi forældrene passer på deres børn og når man er hjemme har man altid en fornemmelse af tryghed.

Tegning: af Veronica

# data[].attributes.body
Gruppe 7: Grace, Victoria, Alex, Jonatan

Kunstner: Edvard Munch
Titel: Dødskampen
År: 1915
Hvor findes billedet: Statens museum for kunst - Dansk og international udstilling

Objektiv beskrivelse af kunstværket.

Der er 6 mennesker på billedet, en af dem er præst og en af dem døende, den døende er et barn. Barnet ligger i sengen og ved siden af er de pårørende (familie) de ser bekymrede og triste ud. Præsten beder/velsigner barnet og billedet er næsten udelukkende mørke farver

Hvilken analysemetode er anvendt?

Billedanalyse efter Erwin Panofsky (Ikonografi v.s. Ikonologi)

Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri. Skriv løs.

Det har med angst at gøre fordi at familien er bange for at deres barn er ved at dø. De har tilkaldt en præst for at bede for barnet, og de håber at det ikke dør. De er bange for at være alene uden den de elsker.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse?

Nej det har det ikke haft. Vi så billedet og kunne bare se hvor dårligt familien havde det med at deres barn ville dø.

# data[].attributes.body
Gruppe 4: Victor, Columbine, Loke og Silje

Kunstner: Kirsten Christensen
Titel: Idyl
År: 1978

Objektiv beskrivelse af kunstværket.
På vores maleri er der en mor og et barn. Damen har sort tøj på og udtrykket ikke rigtig en bestemt følelse. Hun ligner en lidt ældre dame. (derfor kan man være i tvivl om det er hendes bedstemor eller mor). Babyen har en blå mønstret kjole på og en krave i hvid. Babyen holder om moderen, så på den måde kan man stadig se de holder ad hinanden, selvom de ikke kigger på hinanden.

Hvilken analysemetode er anvendt?
Billedeanalyse af moderne kunst

Hvorfor dette billede?
Aller først stoppede vi ved det begrund af at det er malet på nogle sten plader, og det syntes vi var rigtig interesant. Bagefter synes vi det var et meget pænt og enkelt billede og vi synes vores begreb kærlighed beskrev billedet godt

Hvilket slags billede?
Billedet er malet på stenplader

Abstrakt, moderne, konkret surrealistisk?
Vi synes billedet er moderne og meget enkelt

Sammenhæng mellem titel og kunst?
Titlen er Idyl og først kunne vi ikke rigtigt finde ud af hvad det havde med hinanden at gøre. Men vi synes det er et billede, det er meget enkelt så man kan selv ligge en historie bag det, med temaet idyl, og det er også noget der gjorde vi valgte dette billede - at man skulle tænke videre over hvorfor hun har malet det? Relationerne mellem damen og barnet? OVS.

Stemning?
Vi synes stemingen er trist - men samtidig kærlighed - Så en trist-kærlighed.

Perspektiv?
Billedet er normal og nær perspektiv.

Vores mening?
Vi synes billedet er rigtigt smukt. Og vi kan rigtig godt lig den enkelhed der er i billedet og man selv kan putte en historie på i stedet for det bliver beskrevet for os.

Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri. Skriv løs.:
Vores begreb var kærlighed og næstekærlighed. På billedet føler vi kærligheden mellem barnet og moderen, da de knytter sig til hinaden.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket.
Vi synes det her billede er et man skal tænke meget over. Da vi stod på SMK gik vi allerede igang med at digte en historie til billedet:
De er knyttet til hianden og har en kærlighed, men de er måske kede over noget, der er sket. Vores tanke var at babyens mor lige var død, men hendes mormor så nu skulle passe på hende. Så tænkte vi på deres tøj og siden de begge havde fint tøj og damen sort på kunne det være de allerede stod til hendes begravelse. Men det var før vi så titlen på billedet, som er idyl, så tænkte vi mere positivt og fik endnu en ny historie i hovedet. Så på den måde synes vi det er et ret enkelt billede der ligesom giver en lov til selv at tænke over spørgsmålene i billedet.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?
Koblingen mellem billedet og kærlighed synes vi passede meget godt sammen. Og det har ændret vores syn på hvad kærlighed er. Da vi startede på SMK lavede vi jo denne mindmap, og næsten alle vores ord på den var positive.

På billedet kan man godt se de to mennesker er knyttet sammen, men deres ansigtudtryk udtrykker ikke glæde eller positive tanker. Derfor har det ændret vores opfattelse af begrebet kærlighed, fordi det kan godt være en trist kærlighed mellem to mennesker. FX. hvis de lige har mistet en de havde kær og så finder sammen af den grund.

# data[].attributes.body
Gruppe 14: Gustav, Selena, Victor og Liva

Kunstner: Jens Søndergaard

Titel: Begravelsen

År: 1926

Maleriets Mål: Døden

Hvor findes billedet: Statens Museum for Kunst

Objektiv beskrivelse af kunstværket.

Billedet viser en masse folk inkluderet en præst, der står over en grav og sørger. Det foregår på en kirkegård, hvor solen er ved at gå ned.

Hvilken analysemetode er anvendt?

Vi brugte Panofsky analyse metoden.

Niveau 1: Maleriet viser mange mennesker stående sammen omkring en grav, på en kirkegård. Menneskene har en lignende påklædning.

Niveau 2: Billedet henviser til ritualet omkring døden - nemlig en begravelse.

Niveau 3: Værket tager udgangspunkt i angsten for døden. Dermed også angsten for måske at miste sine næste.

Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri. Skriv løs.

Koblingen mellem maleriet og begrebet er angsten for døden. Døden er uden genstand, men kan mærkes hos de sørgende på maleriet.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket.

Vi synes billedet er malet meget simpelt, i forhold til situationen. Vi synes det er beskrivende, men at der ikke er meget handling. Det er malet i nogle meget dystre nuancer.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?

Siden at billedet viser en masse mennesker, der frygter for deres eget, og deres kæres liv, ergo angst for døden. Så man kan alle relatere sig til deres frygt, siden at noget alle mennesker frygter er døden, viser det her maleri en meget universel frygt.

# data[].attributes.body
Gruppe 3- Mathilde, Katrina, Cecilie og Carl

Asger Jorn, La Colline inspirée, 1957

Objektiv beskrivelse af kunstværket. -

En mand der er skræmt og en mand der går bag ved ham. Han har en kniv i den ne hånd, og han har en cigaret i den anden. Han har et grønt øje som man kan se tydeligt. I midten af billedet er der en rød klat

Hvilken analysemetode er anvendt?-

Vi har valgt at gøre brug af metoden til moderne kunst. Vi har konkluderet at billedet er abstrakt. Der er dog nogle genkendelige elementer som mandens øje, kniven i hans hånd, manden i billedets venstre hjørne. Der er to personer i billedet, den midaldrende mand i midten som prøver at skjule, at han er vred, og manden i venstre hjørne. Farverne er dramatiske som rød, sort, grøn, og der er blevet gjort brug af en splatter-teknik som gør billedet endnu mere dramatisk.

Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri. Skriv løs.-

Det begreb vi har koblet maleriet til er ANGST. Da vi først kiggede på maleriet var det eneste vi kunne se vrede. Da vi senere kiggede lidt nærmere på billedet var det tydeligt at vreden bare var et coverface for at skjule angsten. Der var nemlig et glimt i øjet der viste at det var noget andet end vrede han følte.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket.<

Manden på billedet er et offer fordi at han er blind. Han har angst for at dø, derfor har han en kniv i hånden. han dør p.g.a. at han ikke kan forsvare sig.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?- Ja vi har set på billedet lidt anderledes, og vi har analyseret det på vores egen måde.

# data[].attributes.body
Gruppe 0: Hyben, Hasse og Kim
Kunstner, titel, år

Objektiv beskrivelse af kunstværket.

Hvilken analysemetode er anvendt?

Skriv jeres begrundelse for koblingen  mellem begrebet og maleri. Skriv løs.

Subjektiv beskrivelse af kunstværket.

Har koblingen mellem begreb og kunstværk haft en betydning for jeres opfattelse af begreb og kunstværk?