# data[].attributes.body
Elin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Effekterna av att bo i ett invandrartätt område tenderar att vara små. Istället är det den socioekonomiska sammansättningen i bostadsområdet som spelar roll. Att bo i närhet till landsmän kan ha en positiv inverkan på sådant som möjligheten att få ett jobb och skolelevers betyg. Huruvida boendesegregation är positivt eller negativt råder det delade meningar om. Generellt sett kan man dock säga att bostadsområdet verkar ha väldigt liten betydelse för individen och att det främst är individens socioekonomiska förutsättningar är viktiga.

I en rapport från Socialstyrelsen från 2010 jämfördes ungdomar som vuxit upp i olika slags bostadsområden för att se om de varierade i levnadsstandard. Detta gjordes genom att jämföra personer födda 1977-1979, som vuxit upp i olika grannskapsområden, för att se om deras levnadsstandard åren 1995-2006 påverkats av att det varit ungdomar i ett resursstarkt eller resurssvagt område, eller ett område med stor koncentration av inrikesfödda svenskar eller invandrare. Rapporten tittade på psykisk ohälsa, brottslighet, arbetsmarknadsdeltagande, försörjingssvårigheter och utbildning.

Bostadsområdet har generellt sett liten betydelse

Resultaten visade att bostadsområdet hade minimal betydelse. Psykisk ohälsa påverkades inte överhuvudtaget. Brottsligheten var högre bland de som vuxit upp i ett resurssvagt invandrartätt område, men när det kontrollerades för socioekonomisk faktorer visade det sig att skillnaden var mycket liten. Risken för att ha flera lagföringar var till och med lägre för personer uppvuxna i mycket resurssvaga invandrartäta grannskap.

Inte heller arbetslösheten bland ungdomar verkade påverkas av bostadsområdet. Liksom med brottsligheten var det färre i resursstarka områden dominerade av sverigefödda som varit arbetslösa - men när effekten av bostadsområdet isolerats från andra möjliga faktorer som kan påverka så var skillnaden betydligt mindre. När det gällde förekomsten av försörjningsstöd var det många fler i de resurssvaga invandrartäta områdena som någon gång mottagit detta. Något större skillnad än för de övriga undersökta faktorerna kvarstod när det kontrollerats för andra faktorer, men bostadsområdet verkade fortfarande inte ha något större effekt.

Även utbildningsnivån påverkades vid första anblicken av bostadsort - där resurssvaga invandrartäta grannskap ledde till betydligt lägre utbildningsnivå - men när det kontrollerades för bakomliggande faktorer minskade skillnaden mellan grannskapstyperna stort.

Överlag när det gällde samtliga faktorer (förutom psykisk ohälsa) var den direkta effekten av att bo i ett visst grannskap 1-17%. Detta betyder att om segregationen hade varit noll så hade till exempel minskningen av antalet personer som någon gång fått ekonomiskt bistånd minskat med 6%.

Etniska enklaver kan ge positiva effekter

Det finns forskning som har koncentrera sig på effekterna av etniska enklaver, det vill säga närhet till landsmän, då det är denna form av segregation som förväntas kunna ha positiva effekter. Teorin är att de nätverk som skapas landsmän emellan underlättar för att komma in på arbetsmarknaden. Diskriminering som invandraren kan vara utsatt för i övriga samhället försvinner också bland landsmän.

Forskning från bland annat Danmark har visat att det finns en sådan positiv effekt av etnisk segregation. En studie från 2009 visade att flyktingar gynnades ekonomiskt av att bo i en stor etnisk enklav. Storleken på den etniska enklaven hade enligt studien i hög utsträckning en positiv effekt på lönerna. Effekten var högst bland lågutbildade. När det gällde chansen att få ett jobb inverkade en etnisk enklav negativt på högutbildade och hade ingen effekt på lågutbildade. Andra studier visar att lågutbildade ökar sina chanser att få ett jobb om de bor i närheten av landsmän.

Den socioekonomiska situationen "smittar av sig"

Vissa studier visar att närhet till landsmän inte har någon generell effekt på löner eller arbete, men att effekten varierar beroende på gruppens sammansättning. Om det är en socioekonomiskt stark grupp gynnar det individen, liksom en socioekonomiskt svag grupp med till exempel många bidragstagare kan "smitta av sig".

Att bo i närheten av landsmän kan alltså få en positiv effekt på förvärvsinkomster, främst hos lågutbildade. Det finns dock amerikanska studier som hävdar motsatsen och som har jämfört den ekonomiska utveckling bland invandrare med mycket respektive lite kontakt med landsmän. Där konstaterades att de med mer kontakt med landsmän hade en långsammare ekonomisk utveckling (men att de sociala och kulturella vinsterna av att bo nära landsmän kanske uppväger de ekonomiska förlusterna). Överlag finns lite bevis för att bostadsområdet generellt sett har någon större betydelse. Hur individen klarar sig på arbetsmarknaden beror till exempel främst på dennes kvalifikationer och erfarenheter snarare än den etniska sammansättningen bland grannarna.

Segregationen negativ endast när den är mycket utbredd

En svensk studie från 2009 undersökte hur flyktingbarn klarade sig i skolan beroende på boendesegregation. Där kunde man peka på att effekterna på barnens skolresultat av att bo i ett område med många invandrade eller landsmän generellt sett var små. Att bo i invandrartäta områden verkade ha en negativ effekt på betygen medan närhet till landsmän kunde höja betygen. Dock konstateras att jämfört med andra faktorer som kön och föräldrarnas utbildningsnivå är just bostadsområdets etniska sammansättningen av måttlig betydelse.

En annan svensk studie från 2007 har jämfört betygen för ungdomar i 1043 skolor som gick ut nian 1998 och 1999. Studien visade att om en skola har upp till 40% invandrarelever påverkas betygen i princip inte alls. Om det är fler än så påverkas däremot betygen negativt och främst för andra invandrarelever. Resultaten visar att segregationen enbart har en negativ effekt när den är väldigt utbredd.

# data[].attributes.attachment_link.description
Effekterna av att bo i ett invandrartätt område tenderar att vara små. Istället är det den socioekonomiska sammansättningen i bostadsområdet som spelar roll. Att bo i närhet till landsmän kan ha en positiv inverkan på sådant som möjligheten att få ett jobb och skolelevers betyg.

# data[].attributes.body
Elin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den ekonomiska ojämlikheten har ökat under 30 år. Foto: Jonas Wall

LO ska fokusera på jämlikhet

LO-kongressen för två veckor sedan tog beslut om att fokusera på jämlikhet den kommande kongressperioden. Den ekonomiska ojämlikheten i Sverige har ökat kontinuerligt under 30 år både mellan individer och mellan olika grupper i samhället.

- Jämlikhet handlar inte bara om ekonomi. Det handlar också om en likvärdig skola, att vi ska ha en demokrati där alla har en jämlik tillgång till makt och det handlar om hälsa. Kön, etnicitet och klass ska inte avgöra hur friska liv vi lever och hur länge vi lever, sa LO-ekonom Anna Almqvist när hon inledda seminariet.

En doktorand vid SOFI och en professor vid CHESS, båda vid Stockholms universitet och en utredare på Kommunal redovisade resultat av sin forskning på sina områden.

Klass och kön

Doktorand på Institutet för social forskning vid Stockholms universitet Sara Kjellsson har forskat kring hälsoojämlikhet och kopplingen till social klass och kön och specialiserat sig på klass och skillnader mellan arbetare och tjänstemän. Arbetare är i detta sammanhang yrken som är LO-anslutna och tjänstemän är yrken som är TCO-anslutna.

- Vi pratar om strukturella skillnader, om skillnader som uppstår som en följd av vilken position i samhället man har och hur det kan påverka vilka tillgångar vi har till sociala och materiella resurser och maktresurser. Jag har specialiserat mig på klass och sociala skillnader mellan arbetare och tjänstemän. Arbetare har generellt sämre hälsa än tjänstemän.

Också inom grupperna förekommer generella skillnader där till exempel högre tjänstemän har bättre hälsa än lägre tjänstemän och motsvarande för arbetare. Det gäller för de flesta typer av ohälsa. Mätningar har gjorts i många länder och över lång tid.

- När det handlar om ojämlikhet mellan kön drabbas män oftare av olyckor och livshotande sjukdom och lever kortare liv medan kvinnor drabbas mer av kroniska sjukdomar. Sociala skillnader handlar inte om biologiska sjukdomar utan om samhällets förväntningar eller olika individers begränsningar eller möjligheter, förklarade Sara Kjellson.

Självskattad ohälsa

Sara Kjellsson har också tittat på självskattad ohälsa.

- Sannolikheten för omdömet sämre än bra är större bland kvinnor och för arbetarklassen. Både klass och kön är viktig för upplevelsen av hälsan. Uppdelningen av könsskillnader är större i hälsa bland arbetarklass. Könsskillnader mellan arbetare har ökat över tid och skillnaderna är större än inom gruppen tjänstemän. Kvinnor har högre krav och litet beslutsutrymme och högre emotionella krav än män.

I Sara Kjellssons sammanfattning sa hon att kvinnor inom arbetarklass både har fler psykiskt och emotionellt påfrestande arbeten och en stor andel fysiskt påfrestande arbeten.

Forskning om utrikes födda

16 procent av befolkningen är utrikes födda. Professor Mikael Rostila har forskat kring hur migration och etnicitet påverkar arbetet och utrikes födda har generellt större dödlighet än inrikes födda bland män som undersökts mellan 1998 till 2006.

- Speciellt män som kommer från forna Jugoslavien, Bosnien, Danmark, Norge, Somalia, Thailand och Finland dör tidigare än inrikes födda. Sen finns det grupper som lever längre än svenskfödda män under samma period, som personer födda i Irak och Iran.

En stor del av den ökade risken för tidig död försvinner om man skulle räkna bort den socioekonomiska positionens inverkan. Då skulle skillnaderna i stort sett försvinna, sa Mikael Rostila.

- Det ser i stort ut på samma sätt för kvinnor och det visar att positionen i samhället, klass, utbildning och inkomst har betydelse, förutom för dem som är födda i Finland. Det handlar om att ha ett arbete.

Andra generationens invandrare som är födda i Sverige riskerar också att dö tidigare. Det gäller män i samma grupper. Men så ser det inte ut för kvinnor. Där är det bara andra generationens kvinnor från Finland som har större risk att dö tidigare än inrikes födda.

- Personer som kommer från andra länder kommer att bli viktigare för folkhälsan, sammanfattade Mikael Rostila.

Han delade upp riskerna för utrikes födda i tre grupper. Dels risker i ursprungslandet dels faktorer relaterade till migrationsprocessen och orsaker till migrationen och också risker i mottagarlandet som till exempel arbetslöshet.

Många jobbar sjuka

Yeshiwork Wondmeneh, utredare Kommunalarbetareförbundet, har studerat arbetsmiljö och hälsa i kvinnodominerade yrken. Forskning visar att arbetsvillkoren är en viktig orsak till ohälsa och sjukfrånvaro och psykosociala besvär.

- 25 procent av anställda inom vård- och omsorg är utrikes födda. 50 procent av dem som jobbar i äldreomsorgen är utrikes födda. Fler än en femtedel har delade turer inom vård och omsorg och där bemanningen är otillräcklig. Man hinner inte ta rast och det ger ohälsa som resultat, sa Yeshiwork Wondmeneh.

60 procent inom vård och omsorg jobbar när de är sjuka varav 50 procent uppger att det är på grund av otillräcklig bemanning och att man inte vill belasta arbetskamraterna. 60 procent anger ekonomiska skäl. Man klarar inte inkomstbortfallet.

- Vård och omsorgsarbetare vill ha jämlika och jämställda villkor för ett friskare arbetsliv, framförde Yeshiwork Wondmeneh.

De mest angelägna åtgärderna

LO-ekonom Anna Almqvist frågade panelen vilken insats som skulle ge störst effekt.

- Det behövs generella insatser i inkomster och att inte ta in nyanlända i redan resurssvaga sektorer, svarade Mikael Rostila.

Yeshiwork Wondmeneh vill se en förbättrad bemanning, både ur kvalitets- och kvantitetsaspekt.

- Också avskaffande av alla oönskade deltider, bättre villkor, högre löner och bättre status. Många kommuner saknar också handlingsplaner mot diskriminering. Kommunal driver också kravet på bättre finansiering för vidareutbildning.

Mikael Rostila lägger till att arbete är viktigast för nyanlända.

- Det är ingången till andra områden som inkomst och tillgång till nätverk och status. Det handlar inte bara om att få ett arbete utan vilken typ av arbete. Många högutbildade får ett lågstatusjobb i Sverige som inte matchar den utbildning man har och det ger också hälsoeffekter har vi sett.

- Det finns fog för att facken ska se över kvinnors arbetsvillkor men jag har förstått att det är något man jobbar med, sa Sara Kjellson.
Se hela seminariet på LO PLAY. Läs också LO-ekonom Anna Almqvists rapport Den ekonomiska ojämlikheten i Sverige.
Christina Jonsson
- Din webbläsare verkar inte ha stöd för javascript. Skriv in fornamn.efternamn@lo.se i ditt mailprogram.

# data[].attributes.attachment_link.title
Klass, kön och etnicitet påverkar hälsan

# data[].attributes.attachment_link.description
Den ekonomiska ojämlikheten har ökat under 30 år. Foto: Jonas Wall LO-kongressen för två veckor sedan tog beslut om att fokusera på jämlikhet den kommande kongressperioden. Den ekonomiska ojämlikheten i Sverige har ökat kontinuerligt under 30 år både mellan individer och mellan olika grupper i samhället. - Jämlikhet handlar inte bara om ekonomi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bild: Kieferpix/Thinkstock

Bild: Kieferpix/Thinkstock

Hej!
Tack för att du läser Dagens Medicin!
För att läsa vidare på vår sajt, behöver du registrera dig som läsare. Därefter kan du fortsätta att, utan kostnad, ta del av Dagens Medicins journalistik på sajten.

Varför vill vi veta mer om dig? För att kunna ge dig en bättre läsupplevelse och lära oss mer om våra läsares intressen.

Har du redan registrerat dig?
Gå tillbaka till startsidan och logga in dig uppe i toppen på sidan.

Har du frågor, kontakta kundservice@bbm.bonnier.se

Fortsatt trevlig läsning!

Har du redan ett konto?

Vill du dessutom prenumerera på tidningen Dagens Medicin?

Klicka på knappen för att teckna en prenumeration.
Teckna prenumeration nu!
En lika stor andel uppger symptom som stämmer överens med posttraumatiskt stressyndrom.

Nästan alla uppger också att de upplevt någon typ av traumatisk händelse i sitt tidigare hemland eller under flykten. Bland nyanlända från Syrien angav drygt 30 procent att de blivit utsatta för tortyr.

- De former av psykisk ohälsa som vi undersökt förekommer hos mer än var tredje person i gruppen nyanlända från Syrien. Det betyder att en av tre har besvär som fodrar professionellt stöd, säger Fredrik Saboonchi, professor i folkhälsovetenskap vid Röda korsets högskola.

Studien omfattar svar från 1 215 nyanlända från Syrien samt 173 asylsökande från Syrien, Eritrea eller Somalia.

I gruppen asylsökande från Eritrea och Somalia är andelen som uppger psykisk ohälsa ännu högre.

- Den gruppen är mindre och våra skattningar är osäkra, men det är ändå viktigt att ta tillvara på de här alarmerande resultaten, säger Fredrik Saboonchi.

Svaren visar enligt Röda Korset på ett tydligt behov av åtgärder mot psykisk ohälsa, inte minst eftersom psykisk ohälsa kan vara ett hinder för en lyckad etablering i samhället.
Relaterat material
Flyktingar drabbas oftare av psykos

Tillbaka till Psykiatri

Nyhetsbrev

Missa inga viktiga nyheter. Registrera dig för vårt dagliga nyhetsbrev och få dem direkt i inkorgen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bild: Kieferpix/Thinkstock Bild: Kieferpix/Thinkstock Tack för att du läser Dagens Medicin! För att läsa vidare på vår sajt, behöver du registrera dig som läsare. Därefter kan du fortsätta att, utan kostnad, ta del av Dagens Medicins journalistik på sajten. Varför vill vi veta mer om dig?

# data[].attributes.body
Det finns studier som visar att migrantgrupper har sämre hälsa än inrikesfödda, både i Sverige och i flera andra länder. Den psykiska hälsan har till exempel påvisats vara sämre hos flyktinggrupper än inrikesfödda i flera europeiska länder då till exempel depressioner, ångest, posttraumatisk stress och sömnsvårigheter är vanligare hos denna grupp än andra. Anledningarna uppges vara tvångsmigration, traumatiska upplevelser och att tvingas etablera sig i en okänd miljö.
Olivia Hedman

# data[].attributes.headline
Ett av perspektiven som påverkan folkhälsan och som beskrivs i länets folkhälsoplan är etnicitet.

# data[].attributes.subject
Ett av perspektiven som påverkan folkhälsan och som beskrivs i länets folkhälsoplan är etnicitet.

# data[].attributes.body
Nyinvandrade personer i Sverige har helt naturligt ingen kännedom om hur svensk sjukvård fungerar. Följden kan bli att vård och behandling inte ger väntat resultat, inte motsvarar förväntningarna och ger dåligt resursutnyttjande. Uttryck och symptom kan skilja sig åt beroende på vilken kulturell och social miljö man kommer ifrån. Språksvårigheter och kulturkonflikter påverkar kontakten och kommunikationen mellan patienter och personal.

Seif

# data[].attributes.headline
Sämre hälsa bland utrikesfödda än inrikesfödda

# data[].attributes.subject
Sämre hälsa bland utrikesfödda än inrikesfödda

# data[].attributes.body
Både internationellt och i Sverige verkar hälsan vara sämre bland utrikesfödda än inrikesfödda. Flyktinggrupper har till exempel sämre psykisk hälsa. Invandrare avstår också oftare från att söka vård trots att de har behov av detta.
Olivia hedman

# data[].attributes.attachment_link.description
Symptomen kan vara att den drabbade slutar tala, äta och är sängliggande. Orsakerna till uppgivenhetssymtomen är komplexa och kan bero på en mängd olika faktorer. Traumatiska händelser i hemlandet, föräldrarnas hälsa, men även ärftliga faktorer och personlighet kan spela roll.

# data[].attributes.headline
Alla asylsökande ska erbjudas en hälsoundersökning CHECK

# data[].attributes.subject
Alla asylsökande ska erbjudas en hälsoundersökning CHECK

# data[].attributes.body
Alla asylsökande ska erbjudas en hälsoundersökning av landstinget. Även personer som befinner sig i Sverige utan tillstånd ska vid en längre vistelse i landet få ett sådant erbjudande när de uppsöker sjukvården. Hälsoundersökningen erbjuds för att uppmärksamma eventuell ohälsa och behov av smittskyddsåtgärder, samt för att informera om möjligheten att få del av hälso- och sjukvård och tandvård.
Olivia Hedman

https://www.folkhalsomyndigheten.se/livsvillkor-levnadsvanor/halsa-i-olika-grupper/flyktingar/

# data[].attributes.body
Ett av perspektiven som påverkar folkhälsan och som beskrivs i länets folkhälsoplan är etnicitet.
/Seif

# data[].attributes.attachment_link.description
Så arbetar landstinget med etnicitet och hälsa

# data[].attributes.headline
Hälso- och sjukvårdens verksamhet påverkas av det stora antalet flyktingar CHECK

# data[].attributes.subject
Hälso- och sjukvårdens verksamhet påverkas av det stora antalet flyktingar CHECK

# data[].attributes.body
Det stora antalet flyktingar påverkar hälso- och sjukvårdens verksamhet, dels genom att det är många fler som ska erbjudas hälsoundersökningar och dels genom att många av flyktingarna behöver akut sjukvård och tandvård. Folkhälsomyndigheten har tagit fram ett stöd för hälso- och sjukvårdens prioriteringar när det gäller smittsamma sjukdomar och samverkar med andra myndigheter och aktörer för att se hur man kan stödja landstingens arbete med hälsoundersökningar.
Olivia Hedman

# data[].attributes.body
johanna

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Folkhälsomyndighetens ansvar är att ge stöd till landsting, regioner och kommuner när det gäller till exempel smittrisker, hälsoundersökningar och vägledning om hälsoskyddstillsyn av boenden. Folkhälsomyndigheten samverkar med myndigheter på nationell, regional och kommunal nivå för att de asylsökande i landet ska få ett bra mottagande.

Hälso- och sjukvård

Riskbedömning av smittspridning

Folkhälsomyndigheten har utrett om den nuvarande flyktingtillströmningen innebär en ökad risk för spridning av smittsamma sjukdomar till befolkningen i Sverige. Den samlade riskbedömningen visar att det är låg risk för spridning av infektionssjukdomar till befolkningen kopplat till att många människor nu reser till Sverige för att söka skydd.

Flyktingarna själva kan vara mer utsatta för risk för olika smittsamma sjukdomar och det är därför viktigt att de erbjuds hälsoundersökningar så att de får tillgång till exempelvis vaccinationsskydd, rådgivning eller medicinsk behandling.
Människor på flykt - en riskbedömning av smittspridning (PDF, 279 kB) Barn på flykt - en riskbedömning av smittspridning (PDF, 517 kB)
Myndigheten fortsätter att följa utvecklingen av situationen noggrant både i Sverige och utomlands via internationella nätverk.

Vägledning om prioritering för vård

Det stora antalet flyktingar påverkar hälso- och sjukvårdens verksamhet, dels genom att det är många fler som ska erbjudas hälsoundersökningar och dels genom att många av flyktingarna behöver akut sjukvård och tandvård. Folkhälsomyndigheten har tagit fram ett stöd för hälso- och sjukvårdens prioriteringar när det gäller smittsamma sjukdomar och samverkar med andra myndigheter och aktörer för att se hur man kan stödja landstingens arbete med hälsoundersökningar.
Människor på flykt - vägledning om smittskydd till hälso- och sjukvården (PDF, 478 kB)
Vaccinationsrekommendation

Med den speciella situationen när stora grupper av asylsökande kommer samtidigt och bor samlat på anläggningsboenden är det viktigt att vaccinationer och andra preventiva åtgärder genomförs så snart det är möjligt. Rapporten är upprättad i syfte att under aktuella förhållanden, med ett stort antal asylsökande från Syrien, Afghanistan och Irak, underlätta beslut om vaccination särskilt vid de första vårdkontakterna för asylsökande främst från dessa tre länder. Rapporten poängterar även vikten av snabb vaccination där barn under 6 år prioriteras. Målgruppen för rapporten är vårdpersonal i hälso- och sjukvården men även landstingens förvaltning.
Vaccinationer till människor på flykt. Rekommendationer till hälso- och sjukvården Slutrapport av regeringsuppdrag: Kartläggning och analys av behovet av vaccin hos asylsökande (PDF, 858 kB)
Folkhälsomyndigheten har också tagit fram faktablad på flera språk till föräldrar med information om den allmänna och den riktade delen av det svenska vaccinationsprogrammet, samt om vaccination mot HPV.
Det svenska vaccinationsprogrammet, allmän del
Det svenska vaccinationsprogrammet, riktad del
Det svenska vaccinationsprogrammet, vaccination mot HPV

Hälsoundersökningar

Alla asylsökande ska erbjudas en hälsoundersökning av landstinget. Även personer som befinner sig i Sverige utan tillstånd ska vid en längre vistelse i landet få ett sådant erbjudande när de uppsöker sjukvården. Hälsoundersökningen erbjuds för att uppmärksamma eventuell ohälsa och behov av smittskyddsåtgärder, samt för att informera om möjligheten att få del av hälso- och sjukvård och tandvård.

Folkhälsomyndigheten och Socialstyrelsen har ett regeringsuppdrag att stödja landstingen i arbetet med att erbjuda och öka antalet hälsoundersökningar. Uppdraget har delrapporterats till regeringen den 30 april 2016.
Slutrapport av regeringsuppdrag Stöd till genomförande av hälsoundersökningar S2015/07981/FS (PDF, 484 kB)
Delrapportering av regeringsuppdrag Stöd till genomförande av hälsoundersökningar (PDF, 232 kB)
Uppdraget kommer att slutrapporteras den 30 april 2017.
Folkhälsomyndighetens vägledning inför hälsoundersökningar: Möten om hälsa Adlongruppens projekt Förbättrade hälsoundersökningar för migranter: här hittar du bland annat stöd till vårdpersonal och kallelse till hälsoundersökningar på flera språk Socialstyrelsen: Hälsoundersökning av asylsökande Projekt om migration och prevention EU-projektet om migration och prevention: Radiodramat Amina gifter sig
Affischer om god handhygien

Här hittar du affischer om god handhygien på åtta olika språk. De finns både i word-format och som pdf:er.

Om vård och sjukdomsinformation på andra språk

1177 Vårdguiden har information om vård till asylsökande, gömda och papperslösa samt sjukdomsinformation på flera språk.
Vård i Sverige om du är asylsökande, gömd eller papperslös

Boenden

Många kommuner efterfrågar stöd i hur man ska bedriva tillsyn i olika former av boenden för flyktingar och asylsökande samt i hem för ensamkommande asylsökande barn. Folkhälsomyndigheten har tagit fram en vägledning om miljöbalkens regler om inomhusmiljön i Migrationsverkets asylboenden. Folkhälsomyndigheten har också tagit fram en kortfattad vägledning om hem för ensamkommande asylsökande barn. Vägledningarnas primära målgrupp är de kommunala miljö- och hälsoskyddsinspektörerna.
Vägledning om Migrationsverkets asylboenden Vägledning om hem för ensamkommande asylsökande barn

# data[].attributes.attachment_link.description
Många människor flyr undan krig och konflikter i världen och tar sig till andra länder för att söka tillfälligt skydd eller asyl. Under 2015-2016 anlände ett stort antal människor till Sverige från Syrien, Irak och Afghanistan, vilket påverkar stora delar av vårt samhälle.

# data[].attributes.headline
Invandrargrupper har sämre psykisk hälsa än svenskfödda

# data[].attributes.subject
Invandrargrupper har sämre psykisk hälsa än svenskfödda

# data[].attributes.body
Flera invandrargrupper och speciellt kvinnor verkade ha sämre psykisk hälsa än svenskfödda. Samtliga grupper av invandrade kvinnor, förutom de från Bosnien och Turkiet, löpte en större risk på mellan 18 och 58 procent att vårdas på en psykiatrisk avdelning, jämfört med kvinnor födda i Sverige. Framförallt kvinnor från övriga OECD-länder hade sämre psykisk hälsa än svenskfödda kvinnor.
Olivia Hedman