# data[].attributes.body
På en dykkerferie i Grækenland så han mere plast end fisk under vandoverfladen, og han besluttede sig for sætte gang i en oprensningsplan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
21-årige Boyan med rock-attituden vil fiske plast med dansk 'magnet'

100 meter flydespærre bliver i denne uge sat i Nordsøen som første skridt i en ambitiøs plan for at fjerne plast fra havet.

Millioner tons plast ender i verdens have, og det truer dyrelivet, der kan blive kvalt i de plaststykker, som fugle og fisk forveksler med mad.

Derfor vakte det opsigt, da den 18-årige gymnasieelev Boyan Slat i 2013 bekendtgjorde, at han ville løse problemet.

På en dykkerferie i Grækenland så han mere plast end fisk under vandoverfladen, og han besluttede sig for sætte gang i en oprensningsplan.

"Hvorfor bevæge sig gennem verdenshavene, når verdenshavene kan komme til dig?" spurgte hollandske Boyan Slat med øjne, der lyste af optimisme, i et foredrag hos Ted Talk, hvor forskere og iværksættere verden over kan præsentere deres ideer.

Boyan Slats ide var at bruge strømforholdene i havet til at samle plastaffaldet, opsamle det og senere genbruge plasten.

Han stiftede organisationen The Ocean Cleanup, som vandt stor interesse online, og som ved hjælp af crowdfunding havde held til at rejse 13 millioner kroner.

I dag har han flere end 25 ansatte og rejser verden rundt, mens han på ægte rockstjerne-maner meget sjældent giver interview. Første del af hans plan bliver til virkelighed i denne uge, når en prototype bliver sat i Nordsøen 23 km fra kysten ved Scheveningen Havn i Holland.

Læs også: Den nye Jacques Cousteau vil rydde op i verdenshavene

Boyan Slats ide bygger på velafprøvet dansk teknologi, fortæller firmaet Desmi, der står bag udvikling og produktion af prototypen, der blev fragtet fra Odense til Holland for ti dage siden.

"Det er en væg af en meget holdbar gummiblanding, og når strømmen leder affaldet med, vil en del af det lægge sig langs med kanten, hvor man kan samle det op. Vi har erfaring med princippet gennem 30 år. Vi har tidligere anvendt flydespærrer til at rense floder med, og vi bruger det også til olieoprensning i havene", siger Henrik Sørensen, der er koncerndirektør i Desmi.

Den danske virksomhed leverede blandt andet flydespærringer, da tankskibet 'Exxon Valdez' i 1989 gik på grund ved Alaska og lækkede anslået 42 millioner liter råolie.

Det er nyt at forsøge at rense havene for plast med en flydespærre, og firmaet oplyser, at det har solgt den 100 meter lange og lidt mere end 3 meter dybe væg væsentligt under normal pris for at støtte ideen og blive en del den ambitiøse plan for plastopsamling.

The Ocean Cleanup har finansieret det indledende projekt med 11 millioner kroner. En tredjedel af pengene kommer fra den hollandske stat, en tredjedel fra en hollandsk energivirksomhed og en tredjedel fra en anonym filantrop.

Indsamlede midler er indtil videre den unge, hollandske iværksætters største bedrift, siger Henrik Sørensen.

"Det er velkendt, at man kan samle affald sammen ved hjælp af spærringer, der er lagt ud i flod eller havstrømme. Boyan Slats andel er, som jeg ser det, en ihærdig indsats i retning af at skabe opmærksomhed om problemet i troen på, at der også kan skabes midler til at gå dybere ind i et egentligt oprensningsprojekt af havene", siger han.

Det er Torkel Gissel, professor ved DTU Aqua, enig i, og han tilføjer:

# data[].attributes.attachment_link.title
21-årige Boyan med rock-attituden vil fiske plast med dansk 'magnet'

# data[].attributes.attachment_link.description
Millioner tons plast ender i verdens have, og det truer dyrelivet, der kan blive kvalt i de plaststykker, som fugle og fisk forveksler med mad. Derfor vakte det opsigt, da den 18-årige gymnasieelev Boyan Slat i 2013 bekendtgjorde, at han ville løse problemet.

# data[].attributes.headline
Sådan skriver TV2NEWS: Hollandsk teenagedrøm kan redde verdenshavene fra plastik. Se film.

# data[].attributes.subject
Sådan skriver TV2NEWS: Hollandsk teenagedrøm kan redde verdenshavene fra plastik. Se film.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En hollandsk teenagers drøm om at gøre havene renere er nu på vej til at blive verdens største havrensningsmission.

Boyan Slat var bekymret, da han kom tilbage til stranden efter at have snorklet.

Under overfladen i det varme hav tæt på kysten i Grækenland, hvor han var på ferie med sin familie, havde han set små stykker plastik flyde rundt overalt i vandet.

Den dengang 16-årige dreng forstod det ikke, og derfor brugte han det meste af ferien på at søge på sin computer for at forsøge at få et overblik over, hvad alt det plastik lavede i havet. Han blev overvældet, da han opdagede, hvor grelt det stod til.

Tilbage på sit værelse i Holland blev Boyan Slat ved med at undre sig over, hvorfor der ikke blev gjort mere for at rense verdens have for de mange millioner tons plastikaffald. Den hidtidige strategi gik hovedsageligt på at sende skibe ud i havene med net for at samle plastikken op. Men med den strategi ville det tage mange tusinde år at rense verdens have.

Det måtte kunne gøres bedre.

Historisk forurenede

Det, Boyan Slat læste sig frem til, er, at verdenshavene nu er mere forurenede end nogensinde før. En ny rapport fra World Economic Forum, advarer om, at menneskets udledning af plastik i fremtiden vil føre til massive problemer for hele verden, hvis ikke der gøres en indsats nu.

Den nye rapport fastslår, at mængden af udledt plastik i øjeblikket svarer til at tømme en fyldt skraldebil i havet hvert minut.

Havstrømmene er ikke en forhindring, det er en løsning. Hvorfor bevæge sig gennem havet, når havet kan bevæge sig gennem dig?
Boyan Slat

I rapporten fremgår det også, at produktionen af plastik er mangedoblet siden 1950'erne, og det tal vil stige markant frem mod 2050, hvor produktionen ifølge forudsigelserne vil ligge på over 1,1 milliarder ton mod 311 millioner ton i dag.
I august 2015 gik en video, der viste, hvordan en stor havskildpadde led under de store mængder plastik i havene, viralt på Facebook og andre sociale medier:
Omkring otte millioner ton plastik finder hvert år vej til verdenshavene. Hvis udviklingen fortsætter, og der ikke bliver gjort noget, vil efterspørgslen på plastik - og dermed udledningen - stige så meget, at vægten af plastik i oceanerne i 2050 vil svare til mere end vægten af alle fisk i havene.

Et revolutionerende skoleprojekt

De mange skræmmende artikler og rapporter om stigende forurening i havene gav Boyan Slat blod på tanden, og han brugte tusindevis af timer på at læse om havstrømme, plastiktyper og løsningsforslag. I et fysikprojekt i skolen byggede han en model for, hvordan plastik i havet kunne samles i et net, der udnyttede havstrømmenes kraft.

- Havstrømmene er ikke en forhindring, det er en løsning. Hvorfor bevæge sig gennem havet, når havet kan bevæge sig gennem dig? Lad havstrømmene gøre arbejdet, siger Boyan Slat.

Det stod hurtigt klart for ham, at han havde ramt noget rigtigt. Desværre var det ikke alle, der var enige.

- Det var virkelig svært at finde folk, der ville arbejde på projektet. Jeg kontaktede 300 selskaber for at spørge om hjælp, men der var ingen, der svarede. Det var ret deprimerende, siger Boyan Slat.

Internettet blev redningsplanken

Stille og roligt begyndte arbejdet at tiltrække sig opmærksomhed. Men med opmærksomheden kom også flere kritiske røster, der kaldte Boyan Slat naiv og kritiserede projektet for at være forsimplet og umuligt at realisere.

I 2013 trak Boyan Slat stikket og begravede sig i arbejdet med projektet. Han droppede ud af sit studie på Delft University, hvor han læste rumfartsteknologi, og dedikerede sig fuldstændig til at udvikle sit rensefilter.

Der manglede stadig penge til at udvikle konceptet. Boyan Slat havde brugt sin opsparing på 1500 kroner, og projektet var ved at gå i stå.

Herunder kan du høre Boyan Slat fortælle mere om projektet:

Vendepunktet kom, da en tale, Boyan Slat holdt i starten af 2013, pludselig gik viralt. Flere millioner så den på kort tid, og gennem en crowdfunding-kampagne skaffede han midler til at lave en prototype af sit filter. Samtidig grundlagde han i 2013 organisationen The Ocean Cleanup, der siden har arbejdet med at udvide projektet.

En rapport på 530 sider med 70 medforfattere konkluderede i 2014, at Boyan Slats filter kan fange næsten halvdelen af plastikaffaldet fra verdens største plastiksamling i "The Great Pacific Garbage Patch" i Stillehavet inden for ti år.
Sådan fungerer plastikopsamling:
1) Det stillestående, flydende filter benytter strømmen i havet til at fange plastikken. En V-formet række barrierer, der er naglet fast til havbunden, skal fange plastikken, der bliver båret af strømmen.

2) Under de flydende bomme I havoverfladen vil en skærm samle plastikken, der er under havoverfladen. Det meste af havstrømmen med dyreliv flyder forbi under skærmene, mens det meget lette plastik bliver bremset af skærmene i havoverfladen.

3) Formen på barriererne leder plastikaffaldet ind mod centrum af strukturen og samler det, så det kan opsamles og genbruges.

Tiden er inde

Nu tyder alt på, at Boyan Slats drøm bliver til virkelighed. I løbet af de næste måneder sætter The Ocean Cleanup flere forsøgsnet op i Holland og Japan, og hvis de virker som forventet, bliver et mere end 100 kilometer langt net sat op i 2020.

Dermed bliver projektet angiveligt verdens hidtil største inden for plastikopsamling i verdenshavene. Og det særegne og nyskabende projekt har også fået masser af opmærksomhed i de internationale medier:

Siden The Ocean Cleanup fik vind i sejlene, har Boyan Slat modtaget stor anerkendelse fra det internationale samfund. I 2014 blev han udnævnt til at være en af de 20 mest lovende unge entreprenører i verden (Intel EYE50), og samme år modtog han FN's pris som '2014 Champion of the Earth'. I 2015 modtog han hæder fra den norske konge.

Med de store net håber Boyan Slat og holdet bag The Ocean Cleanup at kunne fange så meget som muligt af de store stykker plastikafald, inden de opløses til mindre og mere farlige stykker mikroplastik, som du kan læse mere om her:

På The Ocean Cleanups hjemmeside kan du følge de nyeste tiltag.
Du kan se mere om den store aktion i klippet øverst i artiklen. Artiklen bygger på informationer fra: Washington Post, Huffington Post, Youtube.com, Oceancleanup.com, tv2.dk, Facebook.com, bbc.com.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hollandsk teenagedrøm kan redde verdenshavene fra plastik

# data[].attributes.attachment_link.description
En hollandsk teenagers drøm om at gøre havene renere er nu på vej til at blive verdens største havrensningsmission. Boyan Slat var bekymret, da han kom tilbage til stranden efter at have snorklet. Under overfladen i det varme hav tæt på kysten i Grækenland, hvor han var på ferie med sin familie, havde han set små stykker plastik flyde rundt overalt i vandet.

# data[].attributes.headline
Greta Thunberg revser verdenslederne under klimatopmøde

# data[].attributes.subject
Greta Thunberg revser verdenslederne under klimatopmøde

# data[].attributes.attachment_link.title
Greta Thunberg revser verdenslederne under klimatopmøde

# data[].attributes.attachment_link.description
En 15-årig svensk pige tager meget af opmæksomheden efter klimatopmøde i Polen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan forsker Plastic Change på åbent hav

# data[].attributes.body
Enhedslisten forbud mod mikroplastik

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En ny rapport sætter atter fokus på problemet med plastik i naturen, og nu kræver Enhedslisten et forbud mod brug af mikroplastik i kosmetik.

Med en ny rapport fra World Economic Forum, der sætter fokus på de store mængder plastik, der findes i verdenshavene, er diskussionen om plastikforurening endnu engang på dagsordenen.

En del af problemet med plastikforuening er de små stykker mikroplastik, der findes i en lang række dagligdagsprodukter, heriblandt kosmetiske produkter, og som ender i spildevandet, der løber ud i havet og derved skader vandmiljøet.

Mikroplastik i kosmetiske produkter er allerede blevet forbudt i USA, og nu kræver Enhedslisten også et forbud i Danmark.

Det siger partiets miljøordfører Maria Gjerding til TV 2.

- Enhedslisten arbejder i øjeblikket på et beslutningsforslag, som skal forbyde mikroplastik i kosmetiske produkter. Vi regner med at fremsætte det om et par uger, siger hun.

Konservative anerkender problem

Ifølge rapporten fra World Economic Forum vil den stigende produktion af plastik på verdensplan betyde, at havene i 2050 vil indeholde flere ton plastik end der er fisk.

Derfor mener Enhedslisten også, at det er vigtigt at man på sigt får udviklet nogle plasttyper, som er bionedbrydelige.

- Man er nødt til at prøve at sikre, at man er i førerposition og gå forrest i forhold til at udvikle alternativer til plastik, siger Maria Gjerding.

Hos Alternativet er man enige i, at der skal gøres noget, og miljøordfører Christian Poll er derfor positiv overfor at støtte Enhedslistens forslag.

I Det Konservative Folkeparti vil man på nuværende tidspunkt ikke stemme for Enhedslistens forslag, men Mette Abildgaard tilkendegiver overfor TV 2, at partiet ser med stor alvor på problematikken omkring plastik.

- Jeg er fuldstændig enig med Enhedslisten i, det er noget, vi skal blive klogere på. Hvis det viser sig, at kosmetik-producenterne ikke vil udfase mikroplastik, er det noget, vi skal kigge på, siger hun.

Minister er bekymret

Miljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansen (V) siger til TV 2, at hun er meget opmærksom på problematikken omkring plastikforurening, men siger ikke direkte, at hun vil forbyde mikroplastik i kosmetik.

I stedet fokuserer ministeren mere på, at der skal udvikles metoder til at opsamle mikroplastik fra vandet.

- Vores store udfordring er rester fra bildæk og skosåler og maling og lignende. Der er vi nu ved at få prøvet af, om rensningsanlæggene kan få samlet det op, så vi undgår, at det bliver ledt ud i naturen, siger Eva Kjer Hansen til TV 2.

Foruden indsatsen i Danmark, mener Eva Kjer Hansen, at hele problemet omkring plastikforurening er et anliggende for hele verden, og at Danmark

- Jeg er bekymret, når jeg ser på den belastning, der er i naturen med plastikprodukter rundt omkring. Så der er behov for en indsats. Der mener jeg, at Danmark og Europa kan vise, at vi har villigheden til at tage nogle initiativer og tænke i, hvordan vi kan gøre affald til en ressource i stedet for en belastning.

Miljøministeren var den 18. januar på besøg hos Vejle Spildevand, hvor man eksperimenterer med en metode, der skal rense vandet for mikroplastik.

# data[].attributes.attachment_link.title
Havene er fyldt med plastik: Nu kræver Enhedslisten forbud mod mikroplastik

# data[].attributes.attachment_link.description
En ny rapport sætter atter fokus på problemet med plastik i naturen, og nu kræver Enhedslisten et forbud mod brug af mikroplastik i kosmetik. Med en ny rapport fra World Economic Forum, der sætter fokus på de store mængder plastik, der findes i verdenshavene, er diskussionen om plastikforurening endnu engang på dagsordenen.

# data[].attributes.body
Se også nedbrydning af affald

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tiltaget sparer verden for over 10 millioner plastikindkøbsposer med en samlet vægt på cirka 300 tons.

Madrester, døde dyr og hundelorte tager to uger, før de nedbrydes i naturen.

Plastikposer tager 400 år.

For at værne bedre om miljøet udfaser supermarkedet Lidl som den første danske dagligvarekæde plastikindkøbsposer fra samtlige butikker. Det sker i løbet af næste år, skriver BT.

Lidl forventer, at tiltaget sparer verden for over 10 millioner plastikindkøbsposer med en samlet vægt på cirka 300 tons.

Tiltaget sker, efter flere kunder har efterspurgt alternativer til plastikposerne, forklarer Tina Kaysen, som er CSR-ansvarlig hos Lidl Danmark, til BT.

- Vi ønsker ikke, at vores plastikposer risikerer at ende i naturen, hvor de er til gene for dyreliv og miljø. Samtidig oplever vi, at der er en global debat i øjeblikket, hvor der er fokus på problematikken om plastik i verdenshavene og i naturen.

Total forbud mod plastikposer i udlandet

Det er ikke kun i Danmark, at et forbud mod plastikposer er at finde.

I Frankrig og flere afrikanske lande, blandt andet Kenya og Rwanda, har man valgt helt at forbyde plastikposerne. I Rwanda blev der indført et totalforbud tilbage i 2008 som en del af landets 2020-miljøplan.

Herhjemme har man længe arbejdet på at nedbringe brugen af plastikposer. Helt tilbage i 1993 indførte man en såkaldt grøn emballageafgift på distribution af plastikposer.

Det resulterede i, at butikkerne begyndte at tage penge for poserne, og dermed faldt forbruget markant, viser opgørelser.

EU til kamp mod plastikposer

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har også længe forsøgt at komme plastikposer til livs.

Hvis der ikke sker en aktiv indsats for at nedbringe antallet af plastikposer, vurderer udvalget i en udtalelse, at antallet stiger fra 99 milliarder i 2010 til 111 milliarder i 2020.

- Det vil have konsekvenser for miljøet og borgerne i og uden for EU, de virksomheder, der genanvender plastik, de offentlige myndigheder, fiskeindustrien, turistbranchen og det lokale erhvervsliv, skriver udvalget.

Lidl er dog også opmærksom på, at papirposerne indeholder forurening.

- Vi ønsker ikke plastik i naturen, der ødelægger dyreliv, og derfor vil vi tilbyde en pose, der er nedbrydelig for at bidrage til en løsning på den problematik, siger Tina Kaysen til BT.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiltaget sparer verden for over 10 millioner plastikindkøbsposer med en samlet vægt på cirka 300 tons. Madrester, døde dyr og hundelorte tager to uger, før de nedbrydes i naturen. Plastikposer tager 400 år. For at værne bedre om miljøet udfaser supermarkedet Lidl som den første danske dagligvarekæde plastikindkøbsposer fra samtlige butikker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Briterne bruger plastik i overflod, men det skal være slut nu.

Den britiske premierminister, Theresa May, indledte 2018 med et kald til krig.

Ikke den slags, der involverer brug af soldater og tungt artilleri, men derimod et felttog mod en anderledes blød fjende; overflødig plastik.

- Storbritannien vil udvise globalt lederskab, sagde Theresa May, da hun lancerede sin nye plastik-strategi.

Det er ikke stormtropperne, der bliver sendt i kamp. Modstanderen, den overflødige plastik, skal nemlig først være bekæmpet inden 2042.

Det tog ikke mange minutter, før det blev påpeget, at det da var en lidt langstrakt deadline, hvor mange politikere, også konservative, kunne nå at ændre holdning. Men Theresa May fastholdt, at det at kere sig om miljøet er en fundamental del af det konservative parti.

Pant på kaffekopper, ikke på plastikflasker

For at nå målet i 2042 har Mays regering kigget i arsenalet af brugbare våben og er kommet frem til følgende:

Flere små butikker skal indføre ekstrabetaling for plastikposer. (Det er allerede sket i Wales og Skotland, så det er England, som mangler at følge trop, red.)

Regeringen vil overveje en afgift på for eksempel take-away kaffekopper fra caféerne.

Og så vil man opfordre supermarkeder til at etablere plastikfri zoner. Det kunne for eksempel være frugt- og grøntafdelingen, hvor varerne kan købes i løsvægt.

Kritikere har allerede påpeget den åbenlyse mangel ved regeringens plan, nemlig at den ikke indeholder et pantsystem - ligesom det vi kender i Danmark, hvor der er et økonomisk incitament til for eksempel at aflevere en plastikflaske frem for at smide den i skraldespanden eller i naturen.

Det britiske genbrugssystem varierer i dag fra kommune til kommune. Men i de fleste tilfælde får hver husholdning udleveret en masse plastikposer, hvori man fylder alt fra papir og pap til plastikflasker. Den stiller man ved så ved kantstenen til afhentning to gange om ugen. Der følger dog strenge instrukser med om IKKE at sende hverken blød plast (poser) eller hård plast (f.eks. legetøj eller skruelåg fra plastikflasker) med til genbrug.

Ifølge velgørenhedsorganisationen Keep Britain Tidy (Hold Storbritannien Rent, red.) bliver 57 procent af plastikflasker i Storbritannien sendt til genbrug. Til sammenligning har flere lande med flaskepantsystem over 90 procent, når det kommer til genbrug af flasker.

Der er plastik overalt

- Jeg tror, at folk i de kommende år vil være chokerede over, hvordan vi i dag tillader en så unødvendig stor produktion af plastik, sagde premierministeren under præsentationen af planen.

Der er plastik overalt i Storbritannien.

Efter en tur i supermarkedet kan det at pakke varerne ud af deres plastikemballage tage lige så lang tid som indkøbsturen i sig selv. Frugt og grønt, som egentlig ikke behøver at ligge i en specialformet plastskål med plastik udenom, er sirligt pakket ind. Så er der også alle de fødevarer, der kan købes færdigskåret, færdigpillet, færdigkogt og færdigstegt. De er naturligvis også pakket ind i plastik. Og skulle man få lyst til en færdigret, så er der langstrakte kølemontre med den slags. Pakket ind i plast.

Det er dog ikke kun i supermarkederne, at man bliver bombarderet med plastik. Også i hjemmet sniger det sig ind alle vegne. Eksempelvis bliver søndagsaviserne også leveret i plastik.

Medierne har taget kampen op mod plastik-epidemien

Hvad disse mængder af plastik gør ved miljøet er i øvrigt noget, man som tv-seer i Storbritannien bliver stopfodret med. Tv-kanalen Sky News har i månedsvis vist programmer og ført kampagne om de store plastikøer, der flyder rundt om i verdenshavene, og BBC har netop afsluttet serien "Blue Planet 2", hvor David Attenboroughs beroligende stemme guider seeren igennem de enorme problemer, vores brugte sodavandsflasker og plastikposer udgør for havskildpadder, hvaler og fisk. Sidstnævnte serie har angiveligt inspireret landets miljøminister Michael Gove til at få skudt regeringens plastik-plan afsted. Selv Theresa May har i et interview til BBC nævnt programmet som et vendepunkt.

Og for nyligt iværksatte London-avisen the Evening Standard en kampagne mod sugerør, hvor man opfordrer borgere og restauranter og cafeer til at kvitte brugen af plastiksugerør og skifte til nedbrydelige alternativer. Ifølge avisen er London Europas sugerørshovedstad, hvor der hvert år bliver smidt to milliarder sugerør ud. Flere restauranter i den britiske hovedstad har meldt sig klar til kamp.

Hvad betyder overflødig plast?

Da krigen mod overflødig plastik blev annonceret i begyndelsen af året, sagde Theresa May, at plastik er "en af de største miljømæssige plager i vores tid". Men den britiske regering fik ikke nærmere defineret, hvad overflødig dækker over.

Her kommer et eksempel: Denne kokosnød, som kan købes i flere store supermarkedskæder. Den er pakket ind i pap og plastik, og i bunden er der også et lille medfølgende plastiksugerør.

Den affødte en mindre shitstorm mod producenten af den drikkeklare kokosnød samt de butikker, der sælger dem. På Twitter undrede flere sig over indpakningen.

Producenten forsvarede sig dog med, at indpakningen kunne sendes til genbrug.

Om den britiske regering har fat i den rette fremgangsmåde for komme den overflødige plastik til livs, vil jeg lade andre afgøre. Det jeg dog må sande efter at have skrevet denne artikel, gået på et utal af research-indkøbsture i de lokale supermarkeder og slået knude på den ene genbrugspose efter den anden med plastikaffald fra min husholdning er, at der er ufattelig meget plastik i mit liv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Storbritannien til kamp mod plastik - selv kokosnødder bliver pakket ind

# data[].attributes.attachment_link.description
Briterne bruger plastik i overflod, men det skal være slut nu. Den britiske premierminister, Theresa May, indledte 2018 med et kald til krig. Ikke den slags, der involverer brug af soldater og tungt artilleri, men derimod et felttog mod en anderledes blød fjende; overflødig plastik.

# data[].attributes.headline
"En Verden Af Plastik": Introduktion (1)

# data[].attributes.subject
"En Verden Af Plastik": Introduktion (1)

# data[].attributes.headline
"En Verden Af Plastik": Hvor bliver plastikken af? (2)

# data[].attributes.subject
"En Verden Af Plastik": Hvor bliver plastikken af? (2)

# data[].attributes.attachment_link.title
"En Verden Af Plastik": Hvor bliver plastikken af? (undervisningsfilm 2)

# data[].attributes.headline
"En Verden Af Plastik": Plastik overalt (3)

# data[].attributes.subject
"En Verden Af Plastik": Plastik overalt (3)

# data[].attributes.attachment_link.title
"En Verden Af Plastik": Plastik overalt (undervisningsfilm 3)

# data[].attributes.headline
"En Verden Af Plastik": Mikroplastik (4)

# data[].attributes.subject
"En Verden Af Plastik": Mikroplastik (4)

# data[].attributes.attachment_link.title
"En Verden Af Plastik": Mikroplastik (undervisningsfilm 4)

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Plastic Change on 2017-08-09.

# data[].attributes.headline
"En Verden Af Plastik": Genanvendelse af plastik (5

# data[].attributes.subject
"En Verden Af Plastik": Genanvendelse af plastik (5

# data[].attributes.attachment_link.title
"En Verden Af Plastik": Genanvendelse af plastik (undervisningsfilm 5)

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Plastic Change on 2017-08-09.

# data[].attributes.headline
"En Verden Af Plastik": Hvem har ansvaret?  (6)

# data[].attributes.subject
"En Verden Af Plastik": Hvem har ansvaret?  (6)

# data[].attributes.attachment_link.title
"En Verden Af Plastik": Hvem har ansvaret? (undervisningsfilm 6)

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Plastic Change on 2017-08-09.

# data[].attributes.attachment_link.title
"En Verden Af Plastik": Løsninger (undervisningsfilm 7)

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Plastic Change on 2017-08-09.

# data[].attributes.headline
Forskere udvikler enzym, der kan spise vores plastikaffald

# data[].attributes.subject
Forskere udvikler enzym, der kan spise vores plastikaffald

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gennembruddet kan måske løse udfordringen med plastikøer i verdenshavene, men vi skal også ændre vaner, mener danske organisationer på området.

En lille bakterie, der spiser plastik, kan være svaret på, hvad man skal gøre med de millioner og atter millioner af plastikposer og plastikflasker, der flyder rundt i verdenshavene.

Det var i hvert fald den tanke, en række forskere fik, da de opdagede bakterien på en losseplads i havnebyen Sakai i Japan i 2016.

Siden har forskerne undersøgt bakterien og optimeret et enzym, der kan spise sig igennem en af de mest anvendte plastiktyper i verden. Det skriver The Guardian.

Plastiktypen hedder polyethylene terephthalate eller bare PET, og det er den hårde plast, der blandt andet bruges til at lave mange af vores plastikflasker.

Taber vi sådan en flaske i naturen, vil det tage omkring 400 år at nedbryde den, men enzymet nedbryder plastikken efter bare et par dage.

Det vigtigste er, at man ikke tænker, man kan svine med plastik, fordi der kommer nogen og løser det. Der findes ingen enzymer, der kan fratage os vores eget ansvar
Henrik Beha Pedersen, miljøbiolog og stifter af Plastic Change

Forskerne er endda overbeviste om, at de kan fremskynde enzymet til at være endnu hurtigere.

- Vi håber at bruge enzymet til at nedbryde plastikken til dens originale komponenter, så vi bogstaveligt talt kan genbruge det til at lave ny plastik, siger John McGeehan, leder af forskningsprojektet og professor ved det engelske University of Portsmouth til The Guardian.

Lykkedes det, mener han at have svaret på verdens problemer med plastikforurening.

- Det betyder, at vi ikke behøver at grave mere olie op for at lave plastik. Grundlæggende vil det reducere mængden af ​​plast i miljøet, siger han.

Plastikforurening rammer både dyr og mennesker

Det er gode nyheder for den danske organisation Plastic Change, der arbejder for at reducere plastikforurening i havene.

Cirka otte millioner ton plastik ender i havene hvert år ifølge et forskningsprojekt fra 2015. Det svarer til en lastbilfuld plastik i minuttet, og det går ud over både dyr og mennesker.

Skildpadder bliver fanget i mængderne, hvaler spiser det i den tro, at det er mad, og det samme sker faktisk for os mennesker.

Når vi nyder et måltid med rejer, skaldyr og fisk eller drysser maden med havsalt, risikerer vi også at få mikroplastik ned i maven, fortæller Henrik Beha Pedersen, miljøbiolog og stifter af Plastic Change.

- Det er ikke bare plastik, for plastik består jo af forskellige blødgørere, kemikalier og stoffer, der kan være hormonforstyrrende og kræftfremkaldende, så det er alvorligt, og plastik skal blive på land, siger Henrik Beha Pedersen, der selv har mødt en lille brøkdel af affaldet på en sejltur i Indonesien.

Lovende, men begrænsede muligheder

Den holdning deler Plastindustrien, der er brancheorganisation for danske plastvirksomheder, der enten producerer eller genanvender plastik.

De laver blandt andet forsøg med, hvordan plast fra kødbakker fra Københavns Kommune kan renses, hakkes og laves til nye kødbakker fremfor at bliver brændt af som affald.

Forsøget er gået godt, men generelt er det en udfordring at få plastikaffald af tilstrækkelig høj kvalitet, så det kan bruges igen, og her lyder forsøgene med enzymet lovende.

- Det lyder som endnu en spændende mulighed for at optimere genanvendelsen af plast. Men man skal stadig have plastaffaldet samlet ind, før det kan blive genanvendt. Enzymerne kan ikke bare spredes ud i naturen for at nedbryde plasten der. Det er udfordringen, siger Christina Busk, miljøpolitisk chef i Plastindustrien.

Det kan du selv gøre

Derfor mener brancheorganisationen, at vi fortsat skal holde fokus på at genanvende plastikken på land, og de bakkes op af Plastic Change.

De frygter, at nyheden om enzymet kan spænde ben for andre løsninger på problemet med plastik i verdenshavene.

- Det vigtigste er, at man ikke tænker, man kan svine med plastik, fordi der kommer nogen og løser det. Der findes ingen enzymer, der kan fratage os vores eget ansvar for at få lavet nogle lukkede systemer omkring genanvendelse af plastik, der gør, at det ikke ender ude i naturen, siger Henrik Beha Pedersen.

Se her, hvad du kan gøre i hverdagen, for at sikre, at mindre plastik ender i havene.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskere udvikler enzym, der kan spise vores plastikaffald

# data[].attributes.attachment_link.description
Gennembruddet kan måske løse udfordringen med plastikøer i verdenshavene, men vi skal også ændre vaner, mener danske organisationer på området. En lille bakterie, der spiser plastik, kan være svaret på, hvad man skal gøre med de millioner og atter millioner af plastikposer og plastikflasker, der flyder rundt i verdenshavene.

# data[].attributes.attachment_link.title
Plastik og emballage | Kemien i din hverdag

# data[].attributes.attachment_link.description
Plastik kalder man også for plast , og det bliver fremstillet af råolie eller naturgas. Man bruger først og fremmest plastik til emballage. Noget emballage, såsom plastikflasker, bruger man mange gange. Andet, såsom plastposer omkring mad, bruger man kun én gang. Her er det plastikken PVC .

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange plastprodukter er meget holdbare, derfor tager det rigtig langt tid for materialet at blive nedbrudt i naturen og faktisk forsvinder det aldrig helt. I kontakt med vand, vind, varme og sollysets UV-stråler bliver plastikken brudt ned til mindre og mindre stykker.

# data[].attributes.headline
Affaldsø i Stillehavet er 16 gange større end antaget

# data[].attributes.subject
Affaldsø i Stillehavet er 16 gange større end antaget

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hollandsk ngo vil tage kampen op mod plastikaffaldet og begynde oprydning i Stillehavet.

Ude i Stillehavet flyder en affaldsø af plastik stille omkring.

Det har forskere vidst i mange år, men nu er der foruroligende nyt. Ifølge et nyt studie offentliggjort i det anerkendte tidsskrift Nature er affaldsøen markant større end hidtil antaget.

Og dag for dag bliver øen, der består af primært plastik, fiskegarn, flasker, reb og en masse andre svært nedbrydelige ting, fortsat større.

Ifølge undersøgelsen spreder den flydende affaldsø med billioner af plastikstykker sig over et areal, der er mere end dobbelt så stort som Frankrig.

Det gør skraldemassen 16 gange større, end man hidtil havde regnet med.

Og ifølge en ny rapport fra det britiske videnskabsministerium vil mængden af plastikaffald i oceanerne blive tredoblet inden for et årti.

Forsker bag: - Deprimerende

Holdet bag undersøgelsen har gennem to år forsøgt at få overblik over det enorme areal til vands og i luften.

- Jeg har forsket i et stykke tid, men det her var deprimerende at se, siger oceanograf og en af hovedforfatterne bag undersøgelsen, Laurent Lebreton:

- Du ser ting, du undrer dig over, ender i havene. Vi har behov for en koordineret international indsats og gentænke måden, vi bruger plastik på. Det bliver værre, siger han.

Konsekvenser for mennesker og dyr

Større stykker af plastikaffald kan dræbe havdyr - et kendt eksempel er skildpadden, der kvæles, når den tror, at plastikposen er en vandmand.

Plastik i havene ender dog også på middagstallerkener verden over.

Det sker, når plastik efter årtier nedbrydes til mikroplastik som fisk eksempelvis spiser. Her kan mikroplastikken ende i mennesker, hvis vi spiser en filet fra en plastiksulten fisk.

Hvis ikke fileten indeholder mikroplastik, kan vi få det, når resten af fiskeskroget ender som fiskemel, som slagtedyr fodres med. Slagtedyr, som mennesker senere spiser eller får mælk fra.
I denne artikel kan du læse, hvad du som forbruger kan gøre, hvis du ikke vil bidrage til affaldsøerne.
Organisation vil rense havene

Størstedelen af plastikaffaldet samler sig i fem cirkulære havstrømme fordelt rundt om på kloden.

Nu vil den hollandske organisation Ocean Cleanup som reaktion på resultaterne forsøge at inddæmme dele af affaldsøen i Stillehavet.

Det skal ske med flydende barrierer, der strækker sig ned under havoverfladen, hvor plastikken koncentreres og efterfølgende kan skovles væk fra havet.

Talsmand fra Ocean Cleanup, Joost Dubois, understreger, at problemet ikke er løst med at opsamle affaldet fra havene.

- Der er en stor koncentration af større stykker plastik, vi kan samle op, inden det bliver til mikroplastik. Men vi skal helt forhindre, at plastikken ender i havene, siger han.

Rapport giver løsninger på problem

Mindst otte millioner ton plastik bliver hvert år hældt i verdenshavene. Det svarer ifølge Huffington Post til, at en skraldevogn hvert eneste minut tømmer sin last ud i havet.

Men den 36 sider lange rapport "The New Plastics Economy: Rethinking the future of plastics" giver også håb om, at plastikforureningen kan stoppes.

Ved at benytte andre materialer og udvikle nye teknologier vil det ifølge rapporten være muligt at komme de store mængder plastikaffald til livs.

I dag bliver kun 14 procent af plastikemballage indsamlet til genbrug. Til sammenligning er den globale genbrugsprocent for papir oppe på 58 procent, mens den for jern og stål er på 70 til 90 procent.

# data[].attributes.attachment_link.title
Affaldsø i Stillehavet er 16 gange større end antaget

# data[].attributes.attachment_link.description
Hollandsk ngo vil tage kampen op mod plastikaffaldet og begynde oprydning i Stillehavet. Ude i Stillehavet flyder en affaldsø af plastik stille omkring. Det har forskere vidst i mange år, men nu er der foruroligende nyt. Ifølge et nyt studie offentliggjort i det anerkendte tidsskrift Nature er affaldsøen markant større end hidtil antaget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et nyt dansk partnerskab - Ocean Plastic Forum - har netop set dagens lys. Formålet er at bidrage til at bortskaffe den plast, der allerede er endt i havet. 15 danske organisationer - heriblandt Plastindustrien - står bag initiativet.

Mængden af plastik i verdenshavene forudses fordoblet over det næste årti i en nylig videnskabelig undersøgelse fra Storbritannien. Det konstateres, at 70% af det marine affald er plast.

Dette problem har nu ført til, at 15 danske aktører etablerer et partnerskab - Ocean Plastic Forum - omkring bortskaffelse af plast i havet. Kombinationen af kommercielle ​aktører med non-profit organisationer sikrer, at Ocean Plastic Forum er synlig overalt, hvor spørgsmål om oceanerne diskuteres, og hvor erfaring og knowhow kan stilles til rådighed.

Herudover har flere danske virksomheder udviklet udstyr, teknologier og tjenester rettet mod at begrænse plastforurening i oceaner, havne og tilstødende floder.

Imidlertid er de fleste af disse virksomheder specialiseret i en eller få komponenter af den kæde af tjenester, der er nødvendige for en fuldstændig plastindsamlings indsats.

- For at lette indsatsen er Ocean Plastic Forum oprettet som en ramme, der støtter industrien i at opfylde markedets behov. Der oprettes desuden et støttesekretariat med viden, forskning, udvikling og information om plast i oceanerne - set fra en cirkulær økonomis perspektiv, fortæller Ocean Plastic Forum formand Niels Larsen, der er næstformand i Maskinmestrenes Forening.

Fokus på nye teknologier og forretningsmodeller

Ocean Plastic Forum er en partnerorganisation, der arbejder for at udvikle teknologier og forretningsmodeller til indsamling af plast fra havet, floderne, kysterne og oceanerne globalt.

- Mennesket har ret til et miljø uden plastforurening og i Plastic Change arbejder vi hårdt med at knække dén stigende kurve, udtaler Henrik Beha Pedersen, stifter af Plastic Change.

- Vi ønsker at forbedre miljøet i verdenshavene og langs kysterne ved at indvinde plasten og målet er også at anvende den indsamlede plast så højt som muligt i værdikæden til nye produkter, alternativt gennem teknologier, der omdanner plasten til olie igen, supplerer Christina Busk, miljøpolitisk chef i Plastindustrien.

Opgaven er særlig stor i Fjernøsten

Den økonomiske udvikling i de sidste årtier af lande i for eksempel Asien - med stærk industriel udvikling og en kraftig stigning i forbruget af forbrugsvarer - er ikke afspejlet tilsvarende i disse landes affaldshåndteringssystemer. Det efterlader disse lande som de vigtigste bidragsydere til global forurening af oceaner med plast.

- Vi er glade for at danske teknologileverandører er med helt fremme og har udviklet metoder og systemer til opsamling af plast. Opgaven er særlig stor i nogle områder i Fjernøsten og danske virksomheder har allerede kontakt til myndigheder og udført oprensningsarbejde med et godt resultat dér, udtaler Michael Prehn, underdirektør i Danske Maritime.

De fire største bidragsydere til global plastforurening er alle asiatiske lande og kilden til 50% af verdens plastforurening i havene - med en samlet anslået udledning på 2,4-4,4 MMT plast / år. Flere andre lande kræver også fokus.

Der er en stigende bevidsthed i disse lande, og der er stigende interesse for at udvikle storskala aktiviteter både på lokalt niveau og blandt internationale udviklingsagenturer og finansieringsinstitutioner.
Partnere:
Partnere i Ocean Plastic Forum er Maskinmestrenes Forening, Plastic Change, Plastindustrien, DESMI Ro-Clean, Danske Maritime, Port Environment, Plast Center Danmark, DAKOFA, Reaktor & Denova, DTU - Maritime DTU og DTU Aqua, Roskilde Universitet (RUC), Ingeniører uden Grænser (IUG), Fiskeri- og Søfarts Museet, KIMO samt NT Offshore.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danskere vil fjerne plast fra verdenshavene | plast.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Et nyt dansk partnerskab - Ocean Plastic Forum - har netop set dagens lys. Formålet er at bidrage til at bortskaffe den plast, der allerede er endt i havet. 15 danske organisationer - heriblandt Plastindustrien - står bag initiativet. Mængden af plastik i verdenshavene forudses fordoblet over det næste årti i en nylig videnskabelig undersøgelse fra Storbritannien.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mange steder i Asien og Afrika er floderne det eneste sted, hvor man kan komme af med sit plastikaffald. Herfra ender det i verdenshavene.

I den indiske millionby Mumbai ligger plastikaffaldet så tykt i kanalerne, at man knap kan se vandet, og man fristes til at træde ud på den gyngende plastikoverflade.

Det rapporterer TV 2s korrespondent Rasmus Tantholdt fra kæmpebyens slumkvarterer, hvor mange indbyggere ikke har andre muligheder for at komme af med deres plastik end ved at smide det direkte i områdets største flod, Mithi River.

Og floden i Mumbai er langt den eneste.

Mange steder i verden har de store floder rollen som skraldespand for de lokale indbyggeres affald. Et problem, der bliver mere og mere tydeligt jo mere uforgængeligt plastikaffald, der hober sig op i floderne for senere at blive skyllet ud i verdenshavene.

Plastik fra ti floder

I et videnskabeligt studie fra 2017 regnede eksperter sig frem til, at en fjerdedel af al plastikaffald, der finder vej til verdenshavene, kommer fra floderne.

Studiet afslørede samtidigt, at ti af Asiens og Afrikas største floder står for cirka 90 procent af det plastikaffald, der bliver skyllet fra floderne ud i havene.

Men selv om problemet er størst i Asien og Afrika, skal vi i Danmark ikke tro, at vi kan være ligeglade med forureningen af floder som Mithi i Mumbai, siger Malene Møhl, der arbejder med plastikproblematikken i Verdensnaturfonden, WWF.

- Floderne leder ud til det Indiske Ocean. Alle verdens have er forbundet, så plastik fra Indien kan ende i vores fødekæde. Det kan ende i vores lokale havområder. Lige så vel som plastik fra Europa kan ende i verdenshavene og i andre lande, forklarer hun.

Af de ti store plastikforurenede floder ligger otte i Asien og to i Afrika. Fire er kinesiske, mens én (Mekong-floden) har sit udspring i Kina og sit udløb i Vietnam.

Derudover er en russisk (Amur), en indisk (Ganges) en pakistansk (Indus), en vestafrikansk (Niger) og en østafrikansk (Nilen) med på listen.

Mangler affaldssystemer

Når problemet er centreret i Asien og Afrika, skyldes det ikke, at de bruger og kasserer specielt meget plastik. Faktisk smider en gennemsnitsdansker tre gange så meget plastik ud som en gennemsnitsinder.

Problemet skyldes først og fremmest, at indførelsen af plastikprodukter i Asien og Afrika er gået langt hurtigere end indførelsen af tilstrækkelige affaldssystemer, siger professor Jes Vollertsen fra Aalborg Universitet, der er ekspert i vandmiljø.

- I de rige lande smider vi ikke plastik rundt omkring. Men hvad skal de gøre, når de ikke har råd til affaldssorteringssystemer? Så længe vi ikke får løftet den generelle velstand i tredjeverdenslandene, er det svært at håndtere et affaldssystem også, siger han.

Selv om han har megen sympati for de oprydningsprojekter, der så småt er ved at blive etableret - blandt andet i Mumbai - understreger han, at man ikke kan løse det gigantiske problem med plastik ved at rydde op og indsamle plastikaffald i naturen, i floderne eller i verdenshavene.

- Det vigtigste er at håndtere kilden. Verdenshavene er kæmpestore. Når først vandet er kommet ud i verdenshavene, er det rigtig svært at gøre noget ved det. Forestil dig, at de vil rense verdenshavene. Det kan man ikke. Man skal sætte ind ved kilden med affaldssortering og affaldshåndtering. Man skal lade være med at bruge floderne som losseplads, som man gør her, siger Jes Vollertsen.
Se Rasmus Tantholdts minidok fra Mumbai på TV 2 Play.

# data[].attributes.attachment_link.title
Floderne fylder havene med plastikaffald - ti store floder er de værste synderne

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange steder i Asien og Afrika er floderne det eneste sted, hvor man kan komme af med sit plastikaffald. Herfra ender det i verdenshavene. I den indiske millionby Mumbai ligger plastikaffaldet så tykt i kanalerne, at man knap kan se vandet, og man fristes til at træde ud på den gyngende plastikoverflade.