# data[].attributes.body
1. Proovida keele õpetamisel rohkem kasutada induktsiooni.

2. Õpilane ei saa luua, kui ta pole tutvunud piisaval määra erinevate näitetekstidega. Võtta aega lugemiseks ja arutlemiseks.

3. Õppida kasutama erinevaid tekstikorpusi.

# data[].attributes.body
1. Kuidas kasutada erinevaid tekstikorpusi? Kus seda õppida saab? Kas on olemas juhendeid, näitevideosid?

2. Kuidas õpetada tekstiloomet HEV õpilasele, kel on teksti mõistmisega suuri raskusi? Kas on olemas näiteülesandeid?

3. Kas on olemas kirjandite jm õpilaste loodud tekstide näidiseid, mida õpetaja saaks õppematerjalina kasutada?

# data[].attributes.body
1. Mida kvaliteetsem ja rikkalikum on õpilase lugemisvara, seda kvaliteetsem on ka tema enda loodud tekst; lingvistiline kirjaoskus areneb inimese tekstimaailma rikkuse najal.

2. Igasugune dialoog klassis on õppimine ja areng. Õpitu on vaja lahti mõtestada, tuim reeglite pähe õppimine ei ole efektiivne. Samas on teooria tundmine vajalik. Kuigi me ei vaja praktiseerimiseks teooriaid ega abstraktsioone, aitavad need meil nähtusi paremini mõista, kategoriseerida ja süstematiseerida ning edasi arendada.

3. Tekstikeskne grammatikaõpe nõuab eakohaseid näiteid. Oluline on, et õpilane õpib igapäevaelus vajamineva teksti põhjal.

# data[].attributes.body
1) Õpilased on harjunud, et tunnis on õpetaja see aktiivsem osapool, kas vajaduse korral selgitab, aga õpilastele endile on kasulikum vastuseid ise avastada (induktsioon).

2) Oluline on osata esitada õigeid suunavaid küsimusi, mille abil jõuavad õpilased õpitava tuumani.

3) Tekstikeskse grammatikaõpetuse meetodina on hea lõimida eesti keele ja kirjanduse tunde, kus eesti keeles õpitud grammatikateemasid saab käsitleda kirjanduse tekstinäidete varal (näiteks luuletustes saab määrata sõnaliike, stiilikujundeid, metafoore, sõnaväldet jne).

# data[].attributes.body
1) Artikli „Tekstikeskne keeleõpetus põhikoolis: Teoreetiline taust, vastutuse jagamine ja metoodika“ Tabelis 2 (lk 27) on andmepõhise õppeviisi keerukuse raskemaid ja lihtsamaid viise. „Tee harjutusi ja tegevusi“ on raskem viis, aga selle kõrval puudub lihtsam viis. Kas lihtsamat viisi polegi?

2) Väljaspool kooli ei puutu õpilased enam eriti kokku kvaliteetsete eestikeelsete tekstidega. Kuidas vähendada inglise keele tohutut mõju õpilaste keelekasutuses ning suunata neid seda ise märkama?

2) Kas deduktiivset meetodit peaks igal juhul vältima?

# data[].attributes.body
1) „Emakeeletund ei tohiks olla koht, kus laps oma loomuliku keeletaju reeglirägas unustab ning edaspidises elus tekste koostades ebaleb, vaid vastupidi: loomulik keeletaju peaks tugevnema ning otsimis- ja avastamispüüd saama innustust. Nii võiks õpilased esialgu oma sõnu kasutades ja loomuliku keeletunde järgi õpetaja esitatud näidetes mingit seaduspära näha, arutleda omavahel õpetaja suunamise toel.“ (lk 18)

2) Emakeeleõpetuse olemus on viimase paarikümne aastaga tohutult muutunud. Grammatikat õpitakse suuresti tekstide kaudu, aga tänapäeva õpilased ei puutu enam eriti emakeelsete tekstidega kokku, mistõttu tuleb see koolis tasa teha. „[V]arem loomulikult omandatud tekstitoimingud on taandumas, mistõttu peab selle osa kirjaoskusest tagama kool.“ (lk 15)

3) „Kuigi põhikooli õpikud … kasutavad üha enam induktiivset reegliõpetuse meetodit, mida  on juba mitukümmend aastat efektiivsemaks peetud … ja on näiterohked, võib eesti keele õpetuse probleemkohaks pidada seda, et siiski ei süveneta piisavalt žanrite lingvistilisse eripärasse ehk olukohasesse kompositsiooni ja stiili: iseäralikke grammatilisi jooni, tunnuseid ja eriomast sõnavara analüüsitakse ning uuritakse vähe. Pigem ei osata grammatikat, sh lauset, muuteparadigmat ja vormimoodustust, otseselt tekstiliikidega seostada[.]“ (lk 23)

(„Tekstikeskne keeleõpetus põhikoolis: Teoreetiline taust, vastutuse jagamine ja metoodika“)

# data[].attributes.body
1. Tekstikeskne grammatikaõpetus: terviktekstist –> reeglid –> harjutmine –> tervikteksti kirjutamine –> teksti hindamine, vastastikku retsenseerimine

2. Igat teemat tuleks süvitsi käsitleda, lauset või muud grammatikaobjekti pikalt analüüsida, et selle kasutusest, õigekirjast ning konstruktsioonist aru saada.

3. Õpilased töötavad enda tekstidega ja tekstidega, millega nad ise kokku puutuvad.

# data[].attributes.body
Kuidas ma tean, et tekstid on ea- ja jõukohased? Mida teha õpiraskustega või vähese õpimotivatsiooniga õpilastega?

# data[].attributes.body
1. Mõisteid õpetades korrigeerime lihtsustatud teadmisi ja viime need järgmisele tasemele, kuid selleks on vajalik uue teabe enda omaks mõtlemine. Sellel põhjusel ei tohi mina õpetajana uute mõistete õpetamisel kunagi lihtsalt mõisteid ette anda, vaid pean aitama õpilastel need enda omaks mõelda erinevate aktiivõppemeetodite ja ühiste aruteludega.
2. Ühiselt tekstide üle arutledes on kasu mitmekordne, sest samu tekste võetakse vastu eri alustelt; igasugune dialoog klassis on õppimine ja areng.
3. Lasen ise õpilastel mõelda grammatikareeglile, mitte ei sööda seda koheselt ette.

# data[].attributes.body
1. Keeleõpetus on tekstikeskne, sest keel omandatakse terviktekstide kaudu, neid kuulates, lugedes ning kirjutades ja kõneledes ning suhestades ja vahendades.
2. Žanri õppimist alustatakse teksti ülesehituse analüüsist ehk liigutakse laiemalt kitsamale: esmalt luuakse kontekst, seejärel analüüsitakse keelevahendite valikut.
3. Lingvistiline kirjaoskus areneb inimese tekstimaailma rikkuse najal. Et aga tekste omandatakse igalt elualalt, peaks neid koolis kõigi õppeainete vastutusel õpetama.

# data[].attributes.body
Kuidas tabada ära, et millal mitte järgi anda ja millal ikkagi konkreetsemalt suunata?

# data[].attributes.body
1. Teaching writing with attention to grammar is not about telling children how they should write; it is about showing them the repertoire of choices available to them, and discussing how those choices create different meanings.

2. Ebaedu põhjuseks (emakeeletundides) on õpilase passiivne roll tunnis ja ülevastutav õpetaja. Deduktiivse meetodi vahetamine induktiivse vastu aitab areneda nii õpilasel kui ka õpetajal.

3. Tekstikeskne lähenemine võib olla just sobiv viis, kuidas emakeel huvitava, puhta ja elavana hoida.

# data[].attributes.body
1. Õigete küsimuste küsimist:

Näiteid küsimustest, mis aitavad grammatikateemasid avada:

• Leia tekstist lause, millest oli kõige raskem aru saada.

– Millised väljendid/sõnad tegid lausest arusaamise raskeks?

• Leia tekstist kõige mõjusam lause.

– Millised väljendid/sõnad teevad selle lause mõjusaks?

• Leia tekstist kõige selgem ja arusaadav, kuid sisukas lause.

– Mis teeb sellest lausest arusaamise lihtsaks?

• Leia tekstist sündmuse/foto kirjeldust kõige paremini tabavamad

sõnad.

– Mis liiki sõnadega on tegu?

– Kas leiame neile samaväärsed sünonüümid?

– Mis juhtub, kui võtame need sõnad lausest ära? Kuidas

tähendus muutub?

• Leia tekstist tsitaat, mis sulle kõige enam meeldib.

– Millised väljendid/sõnad teevad selle tsitaadi meeldejäävaks

ja tabavaks?

• Leia tekstist kõige pikem kokkukirjutatud sõna.

– Vaata kokkukirjutuse vormireeglit. Miks see siin ei kehti?

• Leia tekstist võõrsõnad.

– Mis on neil sõnadel sarnast? Püüa leida sarnaseid tunnuseid/

jooni.

– Kas saaksid võõrsõna omasõnaga asendada?

2. Õpetada kirjutamist kui protsessi ning selgitada, miks erinevates olukordades valime erineva kirjutamisviisi.

3. Proovin alati leida näiteid, mis toetavad õpitut ning edastada teavet sidudes seda igapäevaelus leiduvate tekstidega ning seal kasutatava grammatikaga.

# data[].attributes.body
1. Kust ja kuidas alustada õpilastega, kelle eesti keele tase on tõsiselt halb?
2. Kust leida eakohaseid tekste lugemiseks ja analüüsimiseks? Kust tean, milline on üldse eakohane tekst? Kardan, et annan liiga keerulisi tekste.

# data[].attributes.body
Kuidas suunata õpilasi nii, et nad jõuaksid õige järelduseni?

# data[].attributes.body
1. Kehvade õpitulemuste põhjused on reeglite rohkus, õpilaste loid ja pealiskaudne suhtumine ning nõrk töö- ja mõttepinge. -Tiina Tärk

2. Halliday järgi on keelel kolm põhi- ehk metafunktsiooni: kujutus- ehk tähistusfunktsioon (ingl ideational function), suhtlusfunktsioon (ingl interpersonal function) ja tekstuaalne funktsioon (ingl textual function)

3. Dan Slobin: … olla retooriliselt väljendusrikas (ingl rhetorically expressive), mis tähendab võimet kohaneda nõudlikumaski suhtlusolukorras, valides sobilikud ja mõtet täpselt edasi andvad keelevahendid

# data[].attributes.body
1. Grammatika ei esine kunagi kontekstiväliselt, seega, kui soovida õpetada reegleid, ei saa seda teha kontekstiväliselt, sest teksti väljendustäpsus ja stiil sõltuvad just kasutuskontekstist.

2. Suunavatele küsimustele vastates leiavad õpilased vajaliku konstruktisooni üles, oluline on osata õigeid küsimusi esitada. Iga küsimus vajab veel mitut toetavat-suunavat küsimust, mille abil lõpuks õpilased õpitava tuumani jõuavad.

3. Tähtis on õpetada kirjutamist kui protsessi, mille üks osa on ka kontekstist lähtuvate grammatikavormide valik.

# data[].attributes.body
Tekstikeskne lähenemine suunab õpilasi õpitavat ka ise avastma.

Tekstikeskne lähenemine nõuab suunavaid küsimusi, et õpilased oskaksid oma tähelepanu suunata kindlatele näidetele, millega tunnis tegelma hakatakse.

Õpetaja roll pole mitte õpilastele ette näidata, kuidas nad peaksid kirjutama, vaid olulisem on neile anda vajalikud töövahendid/valikud, mida nad saaksid kasutada. Õpilastega tuleb arutada, kuidas valikud grammatikas loovad erinevaid tähendusi ja võimalusi.

# data[].attributes.body
1. Kui õpilane „ei viitsi“/tal puudub igasugune motivatsioon kirjutada või üldse õppida ning seetõttu ta tekstid ei ole eriti sisukad, vaid koosnevad ainult lihtlausetest. Mida siis teha?

2. Tunnen, et päris kõiki grammatikaülesandeid ei saa eakohaliste näidetega selgitada.

# data[].attributes.body
1. Tahan siduda grammatikateemad päris tekstidega ja lõimida rohkem kirjanduse ning eesti keele tunde.

2. Tuua esile grammatika tähenduslikkus.

3. Proovin õpetada grammatikat induktiivselt: näide terviktekstist → reeglid → harjutamine → tervikteksti kirjutamine → teksti hindamine, vastastikku retsenseerimine.

# data[].attributes.body
1. Avastusõpe
2. Tekst - küsimus - arutelu - reegli sõnastamine
3. Mitmekülgsemad ja elulised tekstid keeleõppesse. Ühe teksi käsitlemine mitme reegli õppimiseks/vaatlemiseks, et tuua nähtavale reeglitevahelised seosed ja rõhutada, miks nende tundmine kasulik on.

# data[].attributes.headline
induktiivne meetod, õpilased sõnastavad ise grammatikareegli 

# data[].attributes.subject
induktiivne meetod, õpilased sõnastavad ise grammatikareegli 

# data[].attributes.body
1. Mida see ikkagi tähendab, et grammatika on valik? Kohati ma saan sellest aru, aga mõnel juhul see ju pole valik.

2. Kust leida häid eestikeelseid tekstinäiteid grammatikateemade ilmestamiseks?

3. Miks pole ka II ja III kooliastmes kirjandus ja eesti keel üks aine? See ehk ei tekitaks nii suurt erinevust grammatikatundide ja tekstitundide vahel.

# data[].attributes.body
1. Kuidas toetada/juhtida õpilaste aruteluoskust ja -julgust? Kuidas harjutada seda, et nad julgevad loetu üle arutleda?

2. Korpused: Kas see on ühe teksti põhjal mitme keelenähtuse vaatlemine ja õppimine? Ühe nähtuse vaatlemine mitmes eri liiki tekstis?

3. Kuidas siis ikkagi jagada vastutust kirjaoskuse eest nii, et keeleõpe ei toimu ainult eesti keele tunnis?

# data[].attributes.headline
Emakeeletund ei tohiks olla koht, kus laps oma loomuliku keeletaju reeglirägas unustab ning edaspidises elus tekste koostades ebaleb, vaid vastupidi: loomulik keeletaju peaks tugevnema ning otsimis­ ja avasta­ mispüüd saama innustust.

# data[].attributes.subject
Emakeeletund ei tohiks olla koht, kus laps oma loomuliku keeletaju reeglirägas unustab ning edaspidises elus tekste koostades ebaleb, vaid vastupidi: loomulik keeletaju peaks tugevnema ning otsimis­ ja avasta­ mispüüd saama innustust.