# data[].attributes.headline
Тема: Походження кулінарних лексем

# data[].attributes.subject
Тема: Походження кулінарних лексем

# data[].attributes.body
Наша кулінарна мозаїка народжувалася та розвивалася разом із людьми, розширюючи наше словникове багатство і пізнавальні можливості.

# data[].attributes.headline
Метою нашого невеличкого курсу буде ознайомлення з поняттям етимології та походженням кулінарних лексем, що побутують в нашій мові, за допомогою тлумачного словника

# data[].attributes.subject
Метою нашого невеличкого курсу буде ознайомлення з поняттям етимології та походженням кулінарних лексем, що побутують в нашій мові, за допомогою тлумачного словника

# data[].attributes.body
Деякі лексеми, пов'язані зі стравами, можуть мати цікаве походження. Наприклад, слово "картопля" прийшло до нас від іспанського "patata", яке, в свою чергу, походить від тайського слова "manth phudaa". Інші кулінарні терміни можуть мати походження з різних країн та мов, що відображається в різноманітності кухонь та страв по всьому світу.

# data[].attributes.body
Етимологія (від гр. etymon „істина” і logos „наука”) – розділ мовознавства, який вивчає походження слів.

Слово етимологія вживається також у значенні „походження слова”.

Завдання й основна мета етимології – знайти й пояснити давні (первинні) значення та форми слів.

# data[].attributes.body
Майонез – лексема запозичена із французької мови: фр. mayonnaise

(<mahonnaise) походить від назви міста (Port-) Mahon Лексема майонез у

сучасній українській літературній мові вживається лише із значенням «соусу,

виготовленого з яєць, олії, оцту та інших приправ»

# data[].attributes.body
Салат – холодна страва із овочів та зелені, заправлених олією. Лексему запозичено з італійської мови через польське посередництво. Укр. салат походить від ст. пол. sałata < італ. insalato. В сучасній українській літературній мові аналізоване слово має декілька значень, серед яких: «трав’яниста городня рослина, листя якої, багате на вітаміни, споживають у сирому вигляді», «холодна страва, приготована із листя цієї рослини, приправлена оцтом, сметаною тощо» та «холодна страва з дрібно нарізаних сирих або варених овочів, зелені, яєць, іноді з м’ясом або рибою, приправлена оцтом, олією, сметаною, майонезом»

# data[].attributes.body
Смалець – «витоплений жир» (запозичення з польської мови); п. smalec «смалець», szmalec «тс.» походить від двн. свн. smalz (нвн. Schmalz) «тс.», пов’язаного з двн. smеlzan «розтоплювати(ся)», свн. smеlzen, нвн. schmelzen «тс.», спорідненим з дангл. meltan «тс.», дісл. melta «перетравлювати», можливо, також з псл. *moldъ «молодий»; р. сма‌лец «смалець», бр. [сма‌лец] «гусячий жир», шма‌лец «тс.»

# data[].attributes.body
Лохина – кущова рослина родини брусницевих з темно-синіми їстівними ягодами; голубика. Рослину торф’яних боліт — лохину в народі незаслужено звуть п’яною ягодою. «Буяхи, Vacciniiim uli֊ ginosıım L.» (бот.), запозичення з польської мови; п. łochynia, каш, [łoxina] «тс.» походить з włochyni, włochaciny «вид агрусу, Ribes uva crispa», спорідненого з укр. во‌лос, волоха‌тий; пор. укр. [волохані] «буяхи» Маk; агрус названо так за волохатими плодами, у буяхів волохаті молоді стебла; ч. (v)lochyně, [vlochuně].

# data[].attributes.body
Шинка – «солоне копчене м’ясо зі свинячого стегна»; н. Schinken «шинка», свн. schinke «стегно, шинка» пов’язані з двн. scinko, scinka «панцир для ніг; стегно», спорідненим із нвн. Schenkel (свн. schẹnkel) «стегно»; запозичення з німецької мови.

# data[].attributes.body
Буряк – Махек виводить дану назву з ч. buryňa «кормовий буряк» (‹burgyňa=burgundská řepa); запозичено через польську мову з середньолатинської або італійської; слат. borāgo (borrāgo), іт. borragine «бурачник, Borrago officinalis» походить від ар. abū araq «тс.» (букв. «батько поту»); на думку Брюкнера, назву рослини Borrago перенесено на рослину Beta vulgaris тому, що обидві вони вживались у салат; Славський вважає, що burak як назва рослини Beta vulgaris походить від назви кольору bury, контамінованої з середньовічним borak, burak «бурачник».

# data[].attributes.body
Борщ – «суп із буряка, капусти і різних спецій; буряковий квас для борщу; [(бот.) морквяник, Chaerophyllum aromatum L.; борщівник, Heracleum L. Г, Mak»85 псл. *bъrščь ‹ *bъrstjь (‹ *bъrst+*j+b) «борщівник» (бот.), згодом назва страви; для слов’янських форм значення «борщівник» первісне, потім «юшка з борщівника» і нарешті, спочатку лише в українській мові, «юшка, суп з буряка і капусти», звідки р. борщ, ч. слц. boršč, каш. bωršč, болг. борш, схв. бȍршч, слн. bóršč «тс.»; р. ст. [борщ] (бот.) «борщівник», бр. боршч, баршч, п. barszcz, ч. bršť, слц. [bršt], вл. baršć «тс.», нл. baršć: «пастернак; брунька, росток», слн. bšč «цілюща трава; борщівник; пастернак».

# data[].attributes.body
Мачанка – страва із сиру та сметани; псл. močiti, moknǫti, mokrъ, – споріднені з лит. maketi «вступити в болото», maknóti «ходити по грязюці», makonė «калюжа», лтс. makņa «болото, трясовина», muklājs «трясовина», ос. mœcyn «валятися в чомусь рідкому», вірм. mōr «болото, драговина», можливо, також лат. mācero «розм’якшую, розмочую, мочу». З молочних закусок приготовляють ряжанку, ..мачанку.

# data[].attributes.body
Юшка – рідка страва, яка є результатом м’ясного або рослинного відвару. Лексема юшка є похідним утворенням від юха. У староукраїнській мові лексема юха (від псл. *juxa) позначала будь-який навар – м’ясний, рибний, рослинний. Функціонуючи в давньоукраїнській мові з початковим у (уха) й первинною семантикою, лексема також зафіксована на позначення відвару із сухих фруктів, який у сучасній українській мові має назву компот.