# data[].attributes.body
1. Erikoismetsä

2. Hirvipolku

3. Sulkavan lintutorni

4. Taivalmäki

5. Koivumäki

6. Helvetinkattila

# data[].attributes.headline
Opi tuntemaan kasvit, sienet ja hyönteiset

# data[].attributes.subject
Opi tuntemaan kasvit, sienet ja hyönteiset

# data[].attributes.body
Haasteessa pyritään havainnoimaan vähintään sata lajia kasvien, hyönteisten tai sienten eliöryhmistä vuoden 2024 aikana. Haaste sopii niin aloittelijalle, kuin kokeneemmalle konkarille. Lajitiedon kerääminen on hauska tapa laajentaa omaa lajintuntemusta ja liikkua enemmän luonnossa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opi tuntemaan kasvit, hyönteiset ja sienet!

Haasteessa pyritään havainnoimaan vähintään sata lajia kasvien, hyönteisten tai sienten eliöryhmistä vuoden 2024 aikana. Haaste sopii niin aloittelijalle, kuin kokeneemmalle konkarille. Lajitiedon kerääminen on hauska tapa laajentaa omaa lajintuntemusta ja liikkua enemmän luonnossa.

Suomessa esiintyy yli 24 000 hyönteislajia, reilut 5 500 lajia sieniä ja kasvejakin löytyy yli 4 200 lajia. Haasteen voi suorittaa yhden tai useamman eliöryhmän osalta (100 lajia/eliöryhmä). Jokaisesta ryhmästä on laadittu 150 lajin listat, joita voi käyttää apuna havainnoinnissa. Näistä lajeista julkaistaan kuvia ja taustamateriaalia Pinkka -oppimisympäristöön sekä haasteen somekanaviin. Listoihin on valittu helposti tunnistettavia Suomen luonnossa esiintyviä lajeja. Haasteeseen osallistuminen tapahtuu 100 lajia -tulospalvelussa, jonka avulla voit seurata omaa ja muiden edistymistä. Havaintoja voi tehdä myös listan ulkopuolisista lajeista. Halutessasi voit tallentaa havaintosi erillisinä Lajitietokeskuksen Laji.fi-portaaliin tai iNaturalist -sovellukseen.
Miten osallistun haasteeseen?

1. Rekisteröidy 100 lajia -tulospalveluun.

2. Valitse eliöryhmä, jonka osalta haluat haasteen suorittaa (esim. Kasvihaaste 2024).

3. Lisää uusi osallistuminen haluamallasi nimimerkillä. Voit halutessasi lisätä myös havainnointipaikan (yksi rekisteröitynyt käyttäjä voi luoda useamman osallistumisen).

4. Siirry haluamaasi osallistumiseen ja merkitse havaitsemasi lajit klikkaamalla peruslajilistalta lajin nimeä. Voit hakea lajeja (myös listan ulkopuolisia) hakukentästä.

5. Tallenna osallistuminen.

100 lajia -haasteen tavoitteena on innostaa kansalaisia tarkkailemaan luontoa. Suomessa lajitietoa kerätään pääosin harrastajien voimin, eli kansalaistieteen avulla. Pitkäaikaisista havaintoaineistoista saadaan arvokasta tietoa eliöiden runsauden ja levinneisyyden muutoksista ja siitä, miten eri ympäristömuutokset vaikuttavat luonnon monimuotoisuuteen.

Projektin idea on syntynyt BirdLife Suomen '100 lintulajia'- ja Suomen Hyönteisseuran '100 hyönteislajia' -haasteista. Hanketta rahoittaa Koneen Säätiö.

Tietoa haasteen eliöryhmistä:

Kasvit

Hyönteiset

Sienet

Sienet: peruslajilista (pdf)

Kuvia ja lajikuvauksia Pinkassa

Huom! Joitakin sieniä on hankala määrittää lajitasolle asti, joten ne voivat esiintyä listalla mm. sukutasolla tai lajiryhminä. Esimerkkeinä naavat (Usnea) ja punikkitatit (Leccinum versipelle group.). Tällöin havainnoksi riittää mikä tahansa kyseiseen ryhmään kuuluva laji.

Seuraa haastetta sosiaalisessa mediassa
Facebook: Instagram: @100lajia_haaste 100 lajia -haaste
Jaa havaintosi somessa tunnuksella #100lajia_haaste

Yhteystiedot: 100lajia@helsinki.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Haasteessa pyritään havainnoimaan vähintään sata lajia kasvien, hyönteisten tai sienten eliöryhmistä vuoden 2024 aikana. Haaste sopii niin aloittelijalle, kuin kokeneemmalle konkarille. Lajitiedon kerääminen on hauska tapa laajentaa omaa lajintuntemusta ja liikkua enemmän luonnossa. Suomessa esiintyy yli 24 000 hyönteislajia, reilut 5 500 lajia sieniä ja kasvejakin löytyy yli 4 200 lajia.

# data[].attributes.body
Jyväskylän yliopistossa kehitetyn Muuttolintujen kevät -nimisen sovelluksen voi ladata itselleen älypuhelimen sovelluskaupasta. Sovellus tuntee tällä hetkellä 150 suomalaista lintulajia, mutta sen tunnistusalgoritmia kehitetään jatkuvasti.

Nauhoitusten avulla tutkijat saavat tietoa, mihin aikaan mitkäkin muuttolinnut saapuvat Suomeen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jyväskylän yliopistossa kehitetyn Muuttolintujen kevät -nimisen sovelluksen voi ladata itselleen älypuhelimen sovelluskaupasta. Sovellus tuntee tällä hetkellä 150 suomalaista lintulajia, mutta sen tunnistusalgoritmia kehitetään jatkuvasti.

Nauhoitusten avulla tutkijat saavat tietoa, mihin aikaan mitkäkin muuttolinnut saapuvat Suomeen. Jyväskylän yliopiston tutkimuksen tarkoituksena on entistä paremmin ymmärtää lintujen kevätmuuttoon vaikuttavia tekijöitä, erityisesti sääoloja. CSC puolestaan on rakentanut laskenta- ja tallennuspalvelun, jossa sovellusta palveleva tekoälymalli toimii ja jonne data kerätään. CSC myös varmistaa datan avoimen saatavuuden tutkijoille.

- Kansalaisten tekemät nauhoitukset ovat tutkimuksen kannalta ainutlaatuisen arvokkaita. Niiden avulla voidaan havainnoida lintuja samanaikaisesti kattavasti ympäri Suomea. Koska äänet tunnistetaan tekoälyn avulla, aineiston laatu ei riipu siitä, kuinka hyvin sovelluksen käyttäjä tuntee linnut, joten kaikki kansalaisten keräämät havainnot ovat vertailukelpoisia ja yhtä arvokkaita. Kaikkein arvokkaimpia tutkimuksen kannalta ovat intervallinauhoitukset, koska niiden avulla saadaan systemaattista tietoa paitsi siitä, missä ja milloin lintuja on havaittu, myös siitä, missä ja milloin niitä ei ole havaittu, kertoo tutkimushanketta johtava akatemiaprofessori Otso Ovaskainen Jyväskylän yliopistosta.

- Jyväskylän yliopiston kehittämä mobiilisovellus ja yhteistyössä käynnistetty Muuttolintujen kevät -kampanja ovat ensimmäiset askeleet kohti tulevaisuuden digitaalisesti tuettua kansalaistiedetutkimusta. Lähes jokaisella meistä on taskussa älypuhelin, joka sisältää useita tutkimustiedon keräämiseen soveltuvia sensoreita ja laskentatehoa, joka vastaa 2000-luvun alkupuolen supertietokoneita. Sovellus on suunniteltu huolellisesti suojaten käyttäjän yksityisyyttä ja tarjoten turvallisen sekä helpon käyttökokemuksen, pääarkkitehti Ari Lehtiö Jyväskylän yliopiston digipalveluista kertoo.

Tule kuulemaan lisää Jyväskylän yliopiston kirjasto Lähteeseen
Uutta sovellusta ja kansalaistiedettä juhlistetaan Jyväskylän yliopiston kirjasto Lähteessä keskiviikkona 10.5. Ohjelmassa on paljon mielenkiintoista asiaa muuttolinnuista esimerkiksi kouluryhmille ja linnuista kiinnostuneille. Tilaisuus huipentuu Yle Luonto ja kansalaistiede -keskusteluun, jossa kansalaistieteen vaiheita kerrataan vuoden 1983 pähkinänakkeleiden suurvaelluksesta nykytutkimuksen supertietokoneisiin ja tekoälyyn. Mukana on Luontoillan legendaarinen Veikko Neuvonen.
Muuttolintujen keväässä seurataan luonnon upeinta showta - muuttolintujen paluuta!
Muuttolintujen kevät on kokonaisuus, joka muodostuu verkossa, somessa ja radiossa tapahtuvasta lintujen kevätmuuton seurannasta. Se toteutetaan Ylen, Jyväskylän yliopiston ja CSC - Tieteen tietotekniikan keskuksen yhteistyönä. Muuttolintujen kevät huipentuu 10.5. suorassa juhlalähetyksessä Yle TV1:ssä ja Yle Radio Suomessa klo 19.00-20.30.
Lisätietoja:
Akatemiaprofessori Otso Ovaskainen, puh. 050 309 2795, otso.t.ovaskainen@jyu.fi
Pääarkkitehti Ari Lehtiö, puh. 050 361 0992, ari.lehtio@jyu.fi

# data[].attributes.attachment_link.title
Lataa Muuttolintujen kevät - uusi sovellus auttaa tiedettä ja tunnistamaan lintuja

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisilla on nyt ainutlaatuinen mahdollisuus tunnistaa lähipiirinsä lintuja niiden laulun perusteella. Samalla suomalaiset voivat auttaa tiedettä lahjoittamalla älypuhelimella nauhoittamansa linnunlaulun tutkijoiden käyttöön.

# data[].attributes.body
Kuinka monta lintulajia tunnistat? Haluaisitko oppia lisää? Tartu haasteeseen ja löydä 100 lintulajia! Haaste toistuu vuosittain joten voit haastaa itsesi yhä uudelleen.

# data[].attributes.attachment_link.title
BirdLife Suomi | Tunnista 100 lintulajia

# data[].attributes.attachment_link.description
BirdLife Suomi haastaa kaikki linnuista kiinnostuneet tunnistamaan 100 lintulajia. Haasteen ideana on oppia lisää Suomen luonnosta, kartuttaa lintulajien tunnistustaitoa ja siinä sivussa havaita 100 lintulajia kalenterivuoden aikana. Tartu haasteeseen ja rekisteröidy mukaan.

# data[].attributes.body
https://www.lapinlahti.fi/fi/kulttuuri-ja-vapaa-aika/matkailu/kulttuurihenkinen-lenkkipolku-varpaisjarvi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomalainen työhevonen sai vuonna 2002 ansaitsemansa kunnianosoituksen Varpaisjärven harjoitusraviradan pääsuoran varteen, kun paikalle rakennettiin Hevosajoneuvomuseo Hepola. Hepola on Lions Club Varpaisjärven, Varpaisjärven hevosystävien ja lukuisten muiden järjestöjen yhteistyössä aikaansaama museorakennus. Museossa on esillä erilaisia hevosajoneuvoja, hevosvetoisia työkoneita ja -laitteita sekä maatalouskoneita ja työvälineitä, esimerkiksi puinen puimuri. Museo on avoinna kesäisin ja sinne opastetaan kotiseutumuseon kautta.

Ajatus Hevosajoneuvomuseon rakentamisesta syntyi, kun Maalaismarkkinoiden perinnepihalta siirrettiin 1990-luvun alussa jälleen kerran vanhoja työkoneita omistajien varastoihin. Monet koneet olivat säilytyksessä ulkosalla ja näin ollen vaarassa tuhoutua. Väliaikainen säilytyspaikka esineille löytyi Enson uittovälinevarastosta Varpasen rannalta. Varpaisjärven Lions Clubit yhdessä muiden järjestöjen kanssa ehdottivat kunnalle, että rakennettaisiin harjoitusraviradan viereen Hevosajoneuvomuseo, johon kunta tekisi rakennuspiirustukset, hoitaisi lupa-asiat ja antaisi tarvikkeet, mutta työt tehtäisiin talkoilla. Rakennustalkoisiin sitoutuivat LC Varpaisjärvi, LC Susj Varpaisjärvi, Varpaisjärven Hevosystäväin seura, MTK Varpaisjärvi ja Varpaisjärven maa- ja kotitalousseura sekä lukuisat yksityishenkilöt sekä yritykset erilaisin työpanos- ja tavaralahjoituksin. Rakennustyöt aloitettiin toukokuussa 2002 ja museorakennus valmistui raviradan kupeeseen saman vuoden syksyllä ja paikka ristittiin Hevoajoneuvomuseo Hepolaksi.

Hepola on kunnianosoitus suomenhevoselle, joka on ollut uskollinen kumppani niin sodan kuin rauhan aikana ja siihen on voinut luottaa kätilön hakumatkalla, maa- ja metsätaloustöissä sekä viimeisellä matkalla kirkkomaahan. Varpaisjärveläisille erityisen rakas ja merkityksellinen suomenhevonen on Ruuna Reipas, joka pitkän juoksijauransa aikana (1951-1965) ravasi teillä, jäillä ja radoilla noin 1300 kilpaa. Neljän parhaan joukkoon sijoituttiin 563 startissa, joissa ensimmäiselle palkinnoille yllettiin 348 kilpailussa.

Raviradan rakentamista varten kunta oli aikeissa vuokrata maata seurakunnalta, mutta seurakunnalla oli yksi ehto, joka ei ravitoimintaan istunut: jumalanpalveluksen aikaan ei raviradalla olisi saanut olla mitään ohjelmaa. Lopulta seurakunta luovutti alueen kunnan omistukseen metsäalaa vastaan ja paikalle rakennettiin ravirata.

Museo kertoo suomenhevosesta myös aukioloaikojensa ulkopuolella näiden verkkonäyttelyiden kautta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalainen työhevonen sai vuonna 2002 ansaitsemansa kunnianosoituksen Varpaisjärven harjoitusraviradan pääsuoran varteen, kun paikalle rakennettiin Hevosajoneuvomuseo Hepola. Hepola on Lions Club Varpaisjärven, Varpaisjärven hevosystävien ja lukuisten muiden järjestöjen yhteistyössä aikaansaama museorakennus. Museossa on esillä erilaisia hevosajoneuvoja, hevosvetoisia työkoneita ja -laitteita sekä maatalouskoneita ja työvälineitä, esimerkiksi puinen puimuri.

# data[].attributes.body
Tämän osion kuvat julkaistiin somessa kuvahaasteena vuonna 2021. Voit edelleen lisätä kommenttiin arvauksesi tai tietosi ja tarkastaa oikeat vastaukset kuvien alapuolelta viimeisestä ruudusta.

# data[].attributes.body
Tunnistatko paikan?

# data[].attributes.body
Tietoa mm. pukeutumiseen, ruokailuun ja erilaisten retkien varusteisiin

# data[].attributes.body
Tietoa mm. pukeutumiseen, ruokailuun ja erilaisten retkien varusteisiin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oletpa aloitteleva retkeilijä tai kokenut eränkävijä, saat näiltä sivuilta monenlaisia vinkkejä retkeilyyn. Kun retkeilytaidot karttuvat, retkeilystä tulee turvallisempaa ja retkistä nauttii enemmän.

# data[].attributes.attachment_link.description
Oletpa aloitteleva retkeilijä tai kokenut eränkävijä, saat näiltä sivuilta monenlaisia vinkkejä retkeilyyn. Kun retkeilytaidot karttuvat, retkeilystä tulee turvallisempaa ja retkistä nauttii enemmän. Opettele ja omaksu Retkietiketti.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa! Palvelusta voit hakea Metsähallituksen retkeilyyn sopivia kohteita ja palveluita sekä metsästys- ja kalastuskohteita. Kytke päälle Karttatasot-valikosta haluamasi karttatasot. Retkikartta näyttää myös kuntien retkeilypalveluja, kuten erilaisia reittejä. Kuntien retkeilypalvelut tuodaan Retkikarttaan Lipas Liikuntapaikat.fi-palvelusta. Jos karttasisältö ei lataudu, tyhjennä käyttämäsi selaimen välimuisti. Retkikartan mobiiliversio on osoitteessa m.retkikartta.fi.

# data[].attributes.body
https://www.lipas.fi/liikuntapaikat

Lipas Liikuntapaikat.fi on valtakunnallinen paikkatietokanta liikuntapaikoista, ulkoilureiteistä ja virkistysalueista.

Lipas -tietokantaan kerätään tiedot Suomen julkisista, erityisesti kuntien omistamista liikuntapaikoista. Myös yksityisten yritysten ja yhdistysten hallinnoimia paikkoja löytyy tietokannasta.

Tiedon tuottajina toimivat kuntien liikuntatoimen asiantuntijat yhteistyössä kunnan muiden toimialojen kanssa sekä virkistysalueyhdistykset ja lajiliitot.

# data[].attributes.body
Lomake on kehitetty Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun Itsenäisen Suoriutumisen Innovaatiokeskuksessa (ISAK) ja löytyy Invalidiliiton sivuilta. Huomioi, että lomakkeessa on useita välilehtiä.

# data[].attributes.body
Koivuseläntie 43 B, Lapinlahti

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Onkiveden Koivuselkä vapautui jäästä 6.5.2020
Onkivesi (04.511.1.001)/Valtakunnallisen leväseurannan havaintopaikka - Järviwiki
Kirkonkylän rannat

Onkivesi - Väärnin uimapaikka

Sijainti: Pikku-Liisantie 14, 73100 Lapinlahti. Noin 2 km keskustasta.
Pukukopit: on
PuuCee: on
Laituri: ei

Onkivesi - Linnansalmen uimapaikka (Uimala)

Sijainti: Linnansalmentie 190, 73100 Lapinlahti. Noin 1,5 km keskustasta.
Pukukopit: on
PuuCee: on
Laituri: on
Lisätietoa: hyppytornin tasot 1, 2 ja 3 metriä.

Nerkoo

Nerkoonjärvi - Nerkoon uimapaikka (Nerkoon hiekat)

Sijainti: Tanulantie 62, 73120 Nerkoo. Noin 7,5 km keskustasta.
Pukukopit: ei
PuuCee: on
Laituri: ei
Lisätietoa: erittäin hitaasti syvenevä ranta yksityisalueella. Ihanteellinen perheen pienimmille.

Valkeinen - Valkeisen uimapaikka

Sijainti: 5-tien varressa, noin 4 km keskustasta Iisalmen suuntaan.
Pukukopit: ei
PuuCee: ei
Laituri: ei
Lisätietoa: kirkasvetinen, nopeasti syvenevä lampi yksityisalueella. Vain uimataitoisille.

Varpaisjärvi

# data[].attributes.attachment_link.title
Lapinlahti · Luonto · Uimarannat < Lapinlahti.net

# data[].attributes.attachment_link.description
Onkiveden Koivuselkä vapautui jäästä 6.5.2020 Onkivesi (04.511.1.001)/Valtakunnallisen leväseurannan havaintopaikka - Järviwiki Sijainti: Pikku-Liisantie 14, 73100 Lapinlahti. Noin 2 km keskustasta. Pukukopit: on PuuCee: on Laituri: ei Sijainti: Linnansalmentie 190, 73100 Lapinlahti. Noin 1,5 km keskustasta. Pukukopit: on PuuCee: on Laituri: on Lisätietoa: hyppytornin tasot 1, 2 ja 3 metriä.

# data[].attributes.body
Alapitkänkoulun pihalla on monenlaista tekemistä.

# data[].attributes.body
Paisuantien varrelta noustaan mäelle. Metsässä ei selkeitä polkuja.

# data[].attributes.body
Lato, tuo katoavaa kansanperinnettä oleva tunnelmallinen rakennus. Onko sinulla vinkkejä mistä latoja voi vielä bongata?

# data[].attributes.body
Kelan takana

# data[].attributes.body
Lapinlahden kunnantalon takana

# data[].attributes.body
Lapinlahden kirjastoa vastapäätä Linnansalmentiellä

# data[].attributes.body
Lapinlahden taajaman kupeessa, Valion tehtaan lähellä sijaitsee Linnansalmi.

# data[].attributes.body
kuva: Irja Karttunen

# data[].attributes.body
Lapinlahti videot: https://www.lapinlahti.net/lapinlahti/videoina.php

Lapinlahti kuvat: https://www.lapinlahti.net/lapinlahti/kuvina.php

# data[].attributes.body
Hukkasuo, Horsmanmäki, Lapinlahti-Matti ja Liisa 16.7.2020

# data[].attributes.body
Matti ja Liisa 11.6.2020

# data[].attributes.body
Taivalmäki

# data[].attributes.body
Asematie 24

# data[].attributes.body
Haminamäki

# data[].attributes.body
Lasten tekemiä majoja 25 vuoden ajalta.
Linnansalmentie 85, Lapinlahti

# data[].attributes.body
Varpasentie 435 , 73200 Varpaisjärvi
https://www.varpaisjarvenseurakunta.fi/koskenniemen-seuratupa

# data[].attributes.body
Lunta oli jäätynyt paalien kylkiin kiinni Varpaisjärvellä. Muistuttaa hieman kasvoja.

# data[].attributes.body
Lenkkireittimme varrella on iso kivi, joka näyttää dinosauruksen päältä. Kiveä on kiva katsella ja sille on kiva kiivetä. Kivi sijaitsee Karvasalmessa:

63°16'12.4"N 27°22'46.0"E

Lauri Marin, Karvasalmi

# data[].attributes.body
Telppäsniitty

# data[].attributes.body
Useampi mahtava mänty seisoo Väärnin leirikeskukseen johtavan tien varrella.

# data[].attributes.body
Rokuan maastosta Paavon polun reitin varrelta löytyvä kohde. Jääkauden jälkiäkö??? Lähes umpeen kasvanut suppa???
Googlen Maps opastaa perille, kun laitat kohteeksi Hutunsilmä, Lapinlahti.

# data[].attributes.body
Alapitkällä Laatasmäen tien varrella Laatasmäen talon lähellä  n. 3 km Alapitkältä itään päin on iso jättiläiskuusi. Pituus n. 35 m, rungon tilavuus arviolta n. 8 m3. Kahden miehen kädet yltää ympäri rinnankorkeudelta. On vanha ns. karsikkokuusi, jossa  rungosssa ylempänä on jonkun ihmisen syntymä-ja kuolin vuodet peltilätkäään hakattuna. Luonnonsuojelulain nojalla ollut suojeltu jo vuosikymmeniä.

# data[].attributes.body
Tämä valtavan iso kivi sijaitsee Helvetin kattilalle menevän polun vasemmalla puolella metsässä, lähellä viimestä paikkaa mihin autot voi jättää.
Kuva: Irja Karttunen

# data[].attributes.body
"Krokotiili" kököttää kannolla Pekka Halosentien oikealla puolella Juustolantieltä päin mennessä, ortodoksikirkon metsikön reunassa, muutama metri tiestä pusikon reunassa.
kuva: Irja Karttunen

# data[].attributes.body
Nerkoolla, metsäautotien varressa
N 63 27.722 E027 23.418

# data[].attributes.body
Huuhkajanniemen laavu, Rautavaarantie 2640, 73250 Korpijärvi. Huuhkajan kierroksen parkkpaikalta laavulle n. 3 km.

Vaisälänmäen nuotiopaikka, Väisälänmäentie 153, 73100 Lapinlahti. Nuortiopaikka on katettu.

Hassilan laavu, Oikotie 13 B, 73100 Lapinlahti. Omat polttopuut mukaan. Pulkkamäki vieressä.

Ketunlenkin laavu, metsäautotie välillä Lapinlahdentie 1175-Pitkänmäentie, 73100 Lapinlahti, Puoliväli

Kommion kota, Immolantie 301, 73110 Mäntylahti. Laavun ympäristössä on polkuja.

Pyöreisen laavu, Matoahontie 100, 71960 Lukkarila. Laavu on hirviladun varressa.

Oskarin kota, Lahnamäentie 300, 71960 Lukkarila. Lämmitettävä autiotupa. Vapaaehtoinen käyttömaksu ylläpitokuluja varten.

Hirvisuon laavu, Tähysjoentie, 71960 Lukkarila. Laavu on Hirvisuon Natura-alueen vieressä.

Petäyslaavu, Rokuantie 376, 74470 Paloinen

Paloisen koulun laavu, Paloisentie 413, 74470 Paloinen

Haiskanlahden laavu, Itäkoskentie 114, 74470 Paloinen. Laavun läheisyydessä on pienveneranta. Laavulta on 100 metriä uimarantaan.

Lisätietoa:  https://liikuntapaikat.lipas.fi/liikuntapaikat

# data[].attributes.body
Eväsretkelle aseman puistikkoon?

# data[].attributes.body
Kota löytyy Horsmanmäestä Paavon polun reitin varrelta.

# data[].attributes.body
Pajujärven metsästysseuran maja Luhintien varressa.
Majaa saa käyttää, käyttövesi kannattaa olla mukana.
"Maja on ahkerassa käytössä, aika usein niin kyläläiset kuin heidän tuttavansa suuntavat kulkunsa majalle makkaranpaistoon ja kahvinkeittoon."

# data[].attributes.body
Partiolippukunta Lapinlahden Siniveikot esittää:

# data[].attributes.body
Koivuseläntie 43 B, Lapinlahti

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Havainnot edistävät samalla tutkimusta, opetusta ja ympäristön tilan seurantaa.

Luonto on taas räjähtänyt eloon pitkän kohmeisen martokauden jälkeen.

Lintujen kakofonia soi korvissa. Erilaisia kasvikunnan ihmeitä puskee jopa asfaltin läpi.

Paatuneinkin cityihminen kiinnostuu keväisin tarkkailemaan lähimetsän tapahtumia. Pian herää tarve tietää, onko tuo hentoinen kukkanen valkovuokko vai sittenkin joku muu laji - lehdet ovat jotenkin kummalliset.

Yhdeksänvuotias espoolainen Amori Martinez Lahti tykkää liikkua luonnossa ja on kova luu tunnistamaan kasveja ja eläimiä.

Silti hänkin on ajoittain ymmällään kaiken runsauden keskellä.

- Kasveja on tosi vaikea tunnistaa, kun esillä on pelkät nuput, eikä vielä lehtiä, Amori sanoo.

Tällä kertaa Amori on liikkeellä aivan kotinsa vieressä, pienessä metsikössä. Mukana on isä Kari Lahti. Ja kännykkä.

- Me kokeiltiin vähän iNaturalistia.

Tekoäly tunnistaa, yhteisö varmistaa

iNaturalist on kännykkäsovellus, joka tunnistaa kasveja ja eläimiä.

Kännykkäkameralla otetaan kuva kohteesta, ladataan se sovellukseen, joka antaa hetken kuluttua vastauksen, mistä kasvista tai eläimestä saattaisi olla kyse.

Kuva saa olla jopa vähän epätarkkakin, mikä helpottaa liikkuvaisten eläinten tunnistamista.

Tunnistus on kaksiosainen.

- Ensin tekoäly tutkii kuvaa ja arvaa mitä siinä on. Sen jälkeen iNaturalistin muut käyttäjät tarkentavat vastausta, selittää tietotekniikka-asiantuntija Mikko Heikkinen Suomen Lajitietokeskuksesta.

Tekoäly kehittyy paremmaksi sitä mukaa, kun iNaturalistiin ladataan kuvia suomalaisista kasveista ja eläimistä.

Sovellus toimii silti jo nyt, noin viikko lanseeraamisen jälkeen.

Selitys on se, että iNaturalistin amerikkalainen emoversio on ollut käytössä vuosia.

- Aika hyvin se jo tunnistaa myös suomalaisia lajeja. Vielä voi tosin käydä niin, että se ehdottaa esimerkiksi jotain amerikkalaista koivulajia suomalaisen sijaan, Mikko Heikkinen sanoo.

iNaturalistin taustalla ovat tunnettu tutkimuslaitos California Academy of Sciences ja National Geographic Society, joka julkaisee samannimistä lehteä. Ne myös rahoittavat palvelun, jonka käyttäminen on ilmaista.

Suomi on iNaturalistin on 11. käyttäjämaa.

Suomalaisversio on Luonnonteellisen keskusmuseon Luomuksen yhteydessä toimivan Suomen Lajitietokeskuksen käsialaa.

Se toimii Android-puhelimissa, mutta ei vielä Applen sovelluksissa.

Kansalaishavainnot tutkijoille elintärkeitä

- Nyt on oikea kuva. Se on antanut sille nimen käenkaali.

Kari Lahden kännykkään asennettu iNaturalist tunnistaa kasvin käenkaaliksi, joka ketunleivänkin nimellä tunnetaan.

Lahti on paitsi Amorin isä, myös lajitietokeskuksen biodiversiteetti-informatiikan yksikön päällikkö. Hän on ollut keskeisesti mukana tuomassa iNaturalistia Suomeen.

- Pointti on kannustaa ihmisiä liikkumaan luonnossa ja oppimaan tunnistamaan kasveja ja eläimiä.

Lahti on pannut merkille kasvaneen innon mennä metsään, jota koronapoikkeusolot ovat vain kiihdyttäneet.

Samalla kuitenkin lajitietämys saattaa olla vähän ruosteessa.

- On selvää, että me ollaan vieraannuttu luonnosta.

- Parempaan suuntaan ollaan kuitenkin menossa. Esimerkiksi kouluissa kerätään taas digitaalisia kasvioita.

Havainnot tallentuvat tietovarastoon

Lahdella on myös oma lehmä ojassa, kun hän markkinoi iNaturalist-sovellusta.

Kaikki havainnot tallentuvat Suomen lajitietokeskuksen tietovarastoon ja edistävät tutkimusta, opetusta ja ympäristön tilan seurantaa.

Suomessa on laaja joukko muitakin luontohavaintopalveluja, joihin kansalaiset voivat lähettää havaintojaan.

Sivustot löytyvät muun muassa levätilanteen (siirryt toiseen palveluun) seurantaan, vieraslajeille (siirryt toiseen palveluun) , suurpedoille (siirryt toiseen palveluun) , hylkeille (siirryt toiseen palveluun) ja pyöriäisille (siirryt toiseen palveluun) sekä tietysti lintuhavainnoille (siirryt toiseen palveluun) ja sääilmiöille. (siirryt toiseen palveluun)

Lisäksi kaikkia havaintoja voi tallentaa myös suoraan Laji.fi (siirryt toiseen palveluun) -palvelun kautta.

Kari Lahden mukaan Suomessa kansalaishavainnoilla on pitkä historia, eikä niiden merkitys ole ainakaan hiipumaan päin.

- Kun resursseja vähennetään, eikä seurantoihin ole varaa, oikein ohjeistettu joukkoistaminen on se tie, jolla me pysytään rytmissä ja tietoa kertyy.
Lue myös: Tutkimus: Talouskasvu syö luonnon monimuotoisuutta Suomessa - Nyt biodiversiteetin köyhtyminen voidaan pysäyttää Mehiläisten tanssin uusissa tutkimuksissa löytyi murteita ja viestejä lempikukista Tutkimus: Nokkeluus lisää lintujen selviytymistä ympäristön ja ilmaston muuttuessa
Tilaa Ylen uutiskirjeitä!

Saat Ylen parhaat sisällöt suoraan sähköpostiisi! Tilaa niin monta kirjettä kuin haluat!
Siirry tilaamaan

# data[].attributes.attachment_link.title
Onko tuo kukkanen valkovuokko vai käenkaali? Kännykkäsovellus auttaa tunnistamaan kasvit ja eläimet

# data[].attributes.attachment_link.description
Havainnot edistävät samalla tutkimusta, opetusta ja ympäristön tilan seurantaa. Luonto on taas räjähtänyt eloon pitkän kohmeisen martokauden jälkeen. Lintujen kakofonia soi korvissa. Erilaisia kasvikunnan ihmeitä puskee jopa asfaltin läpi. Paatuneinkin cityihminen kiinnostuu keväisin tarkkailemaan lähimetsän tapahtumia. Pian herää tarve tietää, onko tuo hentoinen kukkanen valkovuokko vai sittenkin joku muu laji - lehdet ovat jotenkin kummalliset.

# data[].attributes.body
Mitattu ja "kartoitettuja" pyöräilyreittejä osoitteessa
https://www.lapinlahti.net/jari/pyoraily.php

# data[].attributes.attachment_link.title
Minä · Harrastukset · Pyöräily · Reittikuvia < Lapinlahti.net

# data[].attributes.attachment_link.description
Jari Tikkasen polkemia pyöräilyreittejä kuvina.

# data[].attributes.body
Helvetin kattila- esittelyvideo, Heikki Huttunen, Varpaisjärvi

# data[].attributes.body
Partiolippukunta Lapinlahden Siniveikot esittää:

# data[].attributes.body
HighwaySavo-hanke

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Retkeile ja liiku Pohjois-Savossa

Maakunnassamme on paljon ulkoilu- ja retkipaikkoja, joita on rakennettu tai kunnostettu paikallisten toimijoiden voimin ja Leader-rahoituksella. Kaikkien käyttöön tarkoitetut kohteet tarjoavat monipuolisia mahdollisuuksia ulkoiluun, harrastamiseen tai ihan vain virkistymiseen luonnossa.

Jotta löytäisit näiden lähellä olevien aarteiden äärelle, olemme koonneet avuksesi kartan. Kartassa on esimerkkejä Pohjois-Savon Leader-ryhmien Mansikan, Kalakukon ja Ylä-Savon Veturin rahoittamista lähikohteista, joissa voit liikkua, harrastaa ja retkeillä. Tai sitten voit ihan vain viettää aikaa ja nauttia puhtaasta luonnosta.

Tällä sivulla voit tutkailla kohteita Google Maps -kartasta. Voit myös katsoa karttaa ja halutessasi tulostaa sen tästä pdf-tiedostosta: Kartta Leader-rahoitetuista retki- ja käyntikohteista
Painettuja karttoja on jaossa eri kohteissa, kunnantaloilla ja matkailupisteissä.

Alla olevaan Google Maps -karttaan on koottu kaikkiaan 48 mielenkiintoista kohdetta. Suurenna kartta isommaksi, niin löydät kivoja paikkoja, missä voit harrastaa, retkeillä tai vaikka ihastella upeita maisemia. Virkisty sinäkin luonnossa!

# data[].attributes.attachment_link.description
Retkeile ja liiku Pohjois-Savossa Maakunnassamme on paljon ulkoilu- ja retkipaikkoja, joita on rakennettu tai kunnostettu paikallisten toimijoiden voimin ja Leader-rahoituksella. Kaikkien käyttöön tarkoitetut kohteet tarjoavat monipuolisia mahdollisuuksia ulkoiluun, harrastamiseen tai ihan vain virkistymiseen luonnossa. Jotta löytäisit näiden lähellä olevien aarteiden äärelle, olemme koonneet avuksesi kartan.

# data[].attributes.body
Ruhjelaakso Varpaisjärven Petäyksellä.
Helvetin kattila on noin 600 m pitkä ruhjelaakso, jonka päässä on syvä louhikkoinen rotko (Rokuantie 376).

# data[].attributes.body
Noin 4 km pitkä, moni-ilmeinen luontopolku, joka sijaitsee Lapinlahden Lukkarilan kylässä. Polulla on opastaulut.
Lähtöpaikka osoitteessa Lahnamäentie 300, 71960 Lukkarila, opasteet kohteelle Lahnamäentieltä. N=7016277.898, E=536904.785 (ETRS-TM35FIN)

Polun ylläpidosta huolehtii Lukkarilan Kyläyhdistys ry.

Polun varrella on luonnosta kertovia opastauluja, Hirvisuon laavu ja autiotupa Oskarinkota, jonka yhteydessä on ulkokäymälä. Laavulla ja kodalla nuotiopaikat. Se kulkee moninaisten luontotyyppien alueella, vaihdellen lehtomaisista puronvarsista karuhkoille kankaille ja avosuon varsille.

Polku on merkattu maastoon puissa olevilla maalimerkeillä Se sopii myös polkujuoksuun ja lumikenkäilyreitiksi. https://www.lapinlahti.fi/fi/Kuntatietoa/Matkailu/Luontopolut-ja-vaellusreitit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lukkarilan kyläyhdistyksen toiminta alkoi kyläkokouksella Lukkarilan koululla 5.5.1997. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Hellevi Lappalainen ja sihteeriksi Markku Puumalainen. Hieman myöhemmin kylätoimikunnan nimeksi rekisteröitiin Lukkarilan kyläyhdistys ry.

Ensimmäisinä haasteina kyläyhdistyksellä oli kylän asukkaiden lisääminen ja koulun säilyttäminen, Hirvisuon luontopolun suunnittelu Natura2000-hankkeeseen liittyen, ostorenkaan käynnistäminen sekä kyläavustajien työllistäminen.

V. 1999-2003 valmistuivat talkootyön voimannäytteet, jykevähirsinen Hirvikämppä, Oskarin kota ja n. 5 km pitkä Hirvisuon luontopolku. Hankkeisiin saatiin rahoitusta EU:lta, valtiolta ja kunnalta POMO (paikallisen omaehtoisuuden maaseutuohjelma) -hankkeen ja Ylä-Savon Veturin kautta.

Lukkarilan koulun toiminnan loputtua v. 2005 Hirvikämpästä, Oskarin kodasta ja Hirvisuon virkistysalueesta on muodostunut yhteisiä kokoontumispaikkoja kylän tapahtumille, mm. Mansikkamaitoilta heinäkuussa, Hirvisuon laturetki ja kuutamohiihto. Kämppää käytetään myös partiolaisten leiripaikkana, kokousten pitopaikkana sekä yksityisten vuokralaisten käytössä ympäri vuoden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lukkarilan kyläyhdistyksen toiminta alkoi kyläkokouksella Lukkarilan koululla 5.5.1997. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Hellevi Lappalainen ja sihteeriksi Markku Puumalainen. Hieman myöhemmin kylätoimikunnan nimeksi rekisteröitiin Lukkarilan kyläyhdistys ry. Ensimmäisinä haasteina kyläyhdistyksellä oli kylän asukkaiden lisääminen ja koulun säilyttäminen, Hirvisuon luontopolun suunnittelu Natura2000-hankkeeseen liittyen, ostorenkaan käynnistäminen sekä kyläavustajien työllistäminen. V.

# data[].attributes.body
Huuhkajan luontopolku harjumaisemissa.
Huuhkajankierroksen luontopolku (n. 6 km) Varpaisjärven Korpijärvellä, Rautavaarantie 2635. Reitin varrella voi levähtää laavulla.

# data[].attributes.body
https://www.lapinlahti.fi/fi/Kuntatietoa/Matkailu/Kulttuurihenkiset-lenkkipolut---Lapinlahti

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=Rh8NfXexopM

# data[].attributes.body
1. Mieti kohde, asia tai teos jonka haluat jakaa ja mihin muillakin on mahdollisuus tutustua.
2. Jaa itse ottamasi tai omistamasi valokuva kohteesta kuvatekstin kera. Kuvatekstissä voit esitellä kohteen. Muistathan liittää kuvaan kohteen sijainnin, jotta muidenkin on mahdollista se löytää.

Voit jakaa kuvan ja tekstin seuraavasti:
• Lataamalla kuvan ja kuvatekstin padlet-alustalle osoitteessa

YMPÄRISTÖ: Kylien kätköistä (padlet.com)

TAIDE: Kylien kätköistä (padlet.com)

• Instagramissa. Jos tilisi on julkinen, käytä tunnisteita @lastenkulttuurikeskuslastu ja  #kylienkätköistä, niin löydämme kuvasi ja liitämme sen yhteiseen koosteeseen padlet-alustalle.
• Lähettämällä kuvan ja kuvatekstin sähköpostitse meri.iiliainen@lastu.fi, niin liitämme sen padlet-alustalle.
• Tuomalla kuvan ja kuvatekstin Lastun postilaatikkoon (Linnansalmentie 85). Skannaamme kuvan ja liitämme sen yhteiseen koosteeseen. Kuvan saat tarvittaessa takaisin, muistathan siis liittää yhteystietosi lähetykseen mukaan!
• Jos sinulla ei ole kuvaa ja tekstin kirjoittaminenkin kangertaa, mutta mielessäsi on kohde, joka ansaitsisi tulla esille, niin ei hätää. Ole meihin yhteydessä, niin käymme kuvaamassa kohteen. Voit ilmoittaa kohteen Meri Iiliäinen puh. 050 550 7334, meri.iiliainen@lastu.fi.

Kaikki kuvat ja tekstit julkaistaan joko TAIDE- tai YMPÄRISTÖ-padletissa kuvan aiheen mukaan. Kuvat ovat padlet-koostessa jaoteltu eri teemoihin. Padlet-koosteesta löytyy kuvien lisäksi monenlaista muuta materiaalia retkeilystä ja luonnosta. Kooste täydentyy eli kannattaa käydä kurkkailemassa aika ajoin uudestaan ja tehdä uusia löytöjä.

Kylien kätköistä on lapinlahtelaisten toimijoiden ja yhdistysten ja kaikkien kuntalaisten yhteisponnistus.

Kesällä 2020 Matti ja Liisa-lehti oli yhteistyökumppanina ja teki kohteista juttusarjaa lehteen.