# data[].attributes.body
Es una espècie d'homínid del gènere Australopithecus que va habitar a Àfrica fa de 3,9 a 3 milions d'anys.

Les primeres restes fòssils van ser trobades per primera vegada per D. Johanson a Ètiopia.

Tenien els ullals i els queixalls reduits, volum cerebral menut, també tenien la mandíbula cap endavant. Tenien un grau elevat de dimorfisme sexual, el mascle era mes gran que la femella.

# data[].attributes.body
L'Homo habilis és tenía capacitat per fabricar eines de pedra, el seu comportament social i la dieta variada són evidències de la seva intel·ligència i adaptabilitat. L´estudi de l´Homo habilis ens permet comprendre millor el procés evolutiu que va conduir al desenvolupament dels éssers humans moderns i van trobar les seves restes a Tanzània.

# data[].attributes.body
Va ser descobert a Atapuerca es va trobar que aquestes espècies tenen una antiguitat de fa uns 900.000 anys.

El que mes va destacar del descobriment eren que les dents semblaven humanes.

L'alçada aproximada de un Homo Antecesor era d'uns 1,7 metres, i la seva capacitat cranial era de 1000cm3

# data[].attributes.body
Va sorgir fa més de 500,000 anys,podien controlar el foc en xemeneies primitives.El temps i les condicions climàtiques van degradar gran part de les restes fòssils, per la qual cosa ha estat difícil conèixer més sobre la seva dieta, costums i desenvolupament cultural.. Eren individus alts (1,75 m) i molt forts (arribarien a 100 kg) de grans cranis i molt aplanats amb relació als de l''home actual, amb mandíbules sortints i gran obertura nasal.

# data[].attributes.body
Va viure a Europa i al pròxim orient durant el paleolític entre fa 200.000, 250.000 i 28.000 anys.

Es caracteritza per una gran capacitat cranial, una estructura corporal massissa i robusta, el front petit la cara prògnata. Tenia les extremitats curtes, amb una proporció semblant als dels humans moderns.

Vivien en climes freds (Època glacial mindel), estaven adaptats.

Son els primers homínids en enterrar als seus morts.