# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Observem la taula: aquests cinc joves van ser els guanyadors de les proves cangur d'aquest any 2022. Hi veieu alguna cosa estranya? Exactament. On són les noies?

RESULTATS DE LES PROVES CANGUR. Nivell 2n de batxillerat.

Font: Guanyadors proves cangur 2022

La taula exemplifica una problemàtica preocupant: cada vegada hi ha menys noies fent carreres científiques com matemàtiques. De fet, la ràtio entre homes i dones matriculats a matemàtiques s'ha invertit... Fixeu-vos en l'evolució dels darrers deu anys.

Font: Ministeri d'Educació

Tot i que la diferència és petita, a Espanya neixen més nens (51%) que nenes (49%). Per tant, és comprensible que es matriculin més nens a les escoles d'infantil, primària i secundària. La diferència comença a invertir-se en els estudis postobligatoris. A batxillerat, el 54% dels alumnes matriculats són noies. Tanmateix, la seva presència en itineraris cientificotecnològics és del 47,3 %; i la diferència encara és més gran si ens fixem en el % de noies que escullen una carrera d'aquesta branca, que és al voltant d'un 30 %, però la meitat acaba dedicant-se a la part de salut i benestar, és a dir, les cures.

Si anem un pas més enllà, d'aquestes noies que escullen carreres científiques, poques continuen la seva carrera investigadora i aquí és on comença el fenomen de la canonada que goteja.

La canonada que goteja

La metàfora de la canonada que goteja evidencia encara més el sostre de vidre amb el qual es topen les dones científiques. Aquesta metàfora exemplifica la pèrdua de dones que pateix la comunitat científica (i, per tant, la societat) al llarg de les diverses etapes educatives. Tot i que les dones tenen una representació més gran o igual que la dels homes en les primeres etapes de la carrera investigadora (grau D o predoctoral), poques arriben als rangs més alts (grau A o professorat d'investigació/catedràtic).
I només cal donar una ullada a les dades per constatar que la majoria de científiques no volen continuar la seva carrera d'investigadores! Exceptuant Marie Curie, amb prou feines es coneixen dones científiques i expertes que surtin als llibres de text i mitjans de comunicació. I la conseqüència és que, a mesura que creixen, cada vegada hi ha menys interessades en la ciència en proporció, i, per tant, menys referents femenins amb qui els nostres alumnes puguin emmirallar-se.
Observeu aquest infogràfic. Les dones són un corrent d'aigua que a poc a poc va perdent força, com gotes que s'escolen en les esquerdes d'una canonada que goteja.

Font: 11de Febrero, 2016

La problemàtica

Actualment, més del 80 % de les empreses contracta personal amb habilitats en l'àmbit de les noves tecnologies. Si la majoria d'estudiants que acaben carreres de ciències i tecnologies són homes, les dones es converteixen en dependents tecnològiques. Si a un present com aquest hi sumem que les ocupacions de les pròximes dècades demanaran persones formades en carreres tècniques amb un component científic, lògic, i matemàtic amb competències digitals, i que, a la vegada, la demanda de professionals qualificats en l'àmbit digital creix un 4% anual, el futur és preocupant.
Anem a pams: d'on partim?

Quan comença?

L'any 1983, David Wade Chambers va fer l'experiment Draw a scientist. Consistia a demanar que alumnes de primària i secundària dibuixessin un científic. Quin va ser el resultat majoritari entre les nenes?

Miller et al., 2018

Chambers va observar que, com més grans eren les nenes, més interioritzat tenien l'estereotip del científic home. I per què ja des de petites les nenes no dibuixen científiques? Doncs perquè no tenen o no coneixen referents femenins que les empoderin a endinsar-se en el món de les ciències.
Si a tot això li sumem que les nenes interioritzen les cures i la feminitat com a construcció de la seva identitat a través de les joguines, els dibuixos animats i els personatges de les pel·lícules, és difícil imaginar un futur fora dels estereotips. I és des d'aquí on comença el cercle viciós.

El cercle viciós

1. L'estereotip afecta

A causa de la manca de referents femenins i relats amb perspectiva de gènere, les nenes interioritzen que els científics són homes. Això provoca que no confiïn en les seves possibilitats dins del món de les ciències i, per tant, que no les triïn. De fet, malgrat que les noies treguin millors resultats acadèmics que els nois, es consideren amb menys habilitats per enfrontar-se a les matèries de ciències. La UOC va desenvolupar una infografia que exemplifica aquest fet. No parlem d'una qüestió de manca de capacitats, sinó d' indefensió apresa i d'inseguretat.

Existeix, també, una evidència que suggereix que els homes valoren més la competència i la capacitat que les dones; i que aquestes valoren més l'esforç i la motivació. (Arenas et al., 2011)

2. Desenvolupen ansietat matemàtica i trien feines relacionades amb les cures

Les inseguretats poden convertir-se en un fenomen anomenat ansietat matemàtica, que provoca conseqüències negatives en la manera d'aprendre i de relacionar-se amb el coneixement científic. Aquesta ansietat, juntament amb el fet que la societat aporta models femenins relacionats sobretot amb les cures, fa que la majoria de noies escullin carreres allunyades de l'àmbit científic, ja que no es veuen preparades per enfrontar-s'hi.

3. No hi ha referents científiques

Si les noies no trien carreres científiques, segueixen sense haver-hi referents femenins, cosa que ens porta de nou al punt 1: L'estereotip afecta.

Res no és impossible: trenquem l'estereotip!

Aquesta és una responsabilitat compartida. El que posem de manifest en aquest article és greu i ens posa un mirall al davant com a societat i com a món educatiu. De res serveix celebrar l'11 de febrer, dia de la nena i la dona a la ciència, o el 12 de maig, dia de la dona matemàtica, si la resta de l'any mirem cap a una altra banda. Aquí no hi ha mitges tintes: tenim la responsabilitat de crear referents de dones rellevants en el món de les ciències perquè les nenes i les noies d'avui recordin que aquest pot ser també el seu camí.

Reivindiquem Sophie Germain, Ada Lovelace, Maryam Mirkakhani, Florence Nightingale, Sofia Kovalevskaya i totes les altres dones que han obert camí. Parlem-ne, dibuixem-les, donem-los veu. Parlem dels seus èxits científics i vitals, parlem dels seus descobriments, les seves lluites i les seves contradiccions. Perquè seran les lluites i les contradiccions de les nostres alumnes.

A Innovamat ho fem a la part de la trama a primària i sobretot a secundària, un dels punts clau en el qual la canonada goteja més. Ens prenem molt seriosament la importància de la representativitat.Les nostres alumnes no estan soles en el camí científic! Les acompanya un equip de dones brillants, del passat i del present, que no les deixaran soles. Nosaltres només cal que els donem veu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nena i dona a les ciències - Innovamat Blog

# data[].attributes.attachment_link.description
Observem la taula: aquests cinc joves van ser els guanyadors de les proves cangur d'aquest any 2022. Hi veieu alguna cosa estranya? Exactament. On són les noies? RESULTATS DE LES PROVES CANGUR. Nivell 2n de batxillerat. Tot i que la diferència és petita, a Espanya neixen més nens (51%) que nenes (49%).

# data[].attributes.attachment_link.title
Techo de cristal: ¿Qué es y cómo afecta a las mujeres?

# data[].attributes.attachment_link.description
El techo de cristal es una barrera invisible que limita el éxito profesional de las mujeres, te explicamos que es, como y por qué lo hace.

# data[].attributes.headline
Quines són les causes per les quals existeix el sostre de vidre?

# data[].attributes.subject
Quines són les causes per les quals existeix el sostre de vidre?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Avui, Dia Internacional de les Dones, és una bona avinentesa per a recordar amb dades que encara no hi ha igualtat efectiva entre homes i dones. Ho corroborem amb vuit indicadors que palesen que cal continuar reivindicant aquesta igualtat.

1. Por de sortir totes soles de nit

Amb una recerca de Sexism Free Night a escala europea, trobem diferències abismals entre la inseguretat que senten homes i dones quan surten de nit. Un 77,5% de les dones diuen sentir-se insegures quan van totes soles a la nit, un percentatge que baixa fins al 22,9% quan responen els homes.

De resultes d'això, per exemple, un 67% de les dones fan veure de manera recurrent que parlen pel mòbil, o bé porten les claus a la mà com a defensa; aquest percentatge és del 16% entre els homes. A més, la inseguretat és per motius diferents. Si la principal preocupació de les dones és de rebre una agressió sexual, entre els homes el temor és de ser víctimes d'un robatori o d'una agressió física.

Por de rebre una agressió sexual. Dades de Sexism Free Night a escala europea.

Un 74,8% de les dones cisgènere europees i un 65,7% dels que s'identifiquen com a trans o no binaris tenen por de rebre una agressió sexual quan surten de nit. Una xifra que contrasta amb la dels homes, que és del 5,6%.

En relació amb això, un 46% de les dones diu experimentar sempre o molt sovint alguna forma de violència sexual, com ara tocaments, comentaris no desitjats, mirades continuades, insistència en cas de negatives contínues. En més del 90% dels casos, els perpetradors són homes.

2. Desocupació i precarietat

La desocupació crònica és més alta entre les dones que no pas entre els homes. Fins i tot tenint en compte que les dones tenen una taxa d'activitat més baixa. És a dir, no hi ha tantes dones que treballen o que vulguin treballar, i, entre les qui ho volen, hi ha un percentatge més alt que no troba feina.

Taxa de desocupació segons sexe. Dades de l'INE.

A banda una desocupació més alta, hi ha més factors que revelen que les dones són més precaritzades. Dels contractes indefinits, un 53% són d'homes; en canvi, dels temporals, un 54% són de dones.

Les dones també tenen més feines a temps parcial. Un 23% de les dones amb contracte a temps parcial diu que la raó d'aquest contracte és que tenen obligacions familiars o que s'han d'encarregar de la mainada, de malalts o de gent gran, cosa que no els permet de fer la jornada completa. Entre els homes, tan sols un 6,7% al·lega aquest motiu. De fet, entre els homes que treballen a temps parcial n'hi ha més que ho fan perquè estudien que no pas aquesta altra raó.

3. L'esport

L'esport i l'exercici físic s'han considerat tradicionalment cosa d'homes. I els prejudicis i estereotips en aquest camp encara perduren, si bé les dones hi participen com més va més.

Dades de l'Institut de la Dona i el govern d'Andorra.

Malgrat aquest creixement, només una quarta part dels membres federats són dones. Una diferència que s'estén a tots els aspectes de l'esport federat. Per exemple, les dones només exerceixen la presidència en l'11% dels clubs esportius catalans, ocupen el 17% de les vice-presidències i representen el 26% de les vocalies.

També trobem diferències importants segons els esports. Els homes destaquen en els esports més populars i mediàtics, com ara futbol (93%), basquetbol (64%), handbol (62%) i tennis (71%); les dones només són majoria en ball esportiu (74%), esports de gel (52%), gimnàstica (93%), hípica (72%) i voleibol (69%).

4. Delictes contra la llibertat sexual

Les víctimes d'assetjament sexual, agressions sexuals, exhibicionisme, prostitució o explotació sexual de menors són molt majoritàriament dones. Una dada que ho evidencia són les denúncies que es presenten per delictes contra la llibertat sexual: en gairebé un 85% dels casos les víctimes del delicte són dones i el percentatge encara és més alt en el cas concret de les agressions sexuals.

Percentatge d'homes i dones víctimes de delictes contra la llibertat sexual.

En canvi, els detinguts o investigats per aquests delictes són molt majoritàriament homes. En el cas de Catalunya, representen el 95%, i al País Valencià i a les Illes són el 97%. És a dir, l'any 2021, van ser detinguts o investigats 132 dones per delictes contra la llibertat sexual i 3.406 homes.

5. L'escletxa salarial

Una de les desigualtats més evidents és la diferència de salari entre homes i dones. Als Països Catalans, cada any, els homes cobren entre 3.000 euros i 6.350 més que no pas les dones.

Salari per hora de feina. Dades de l'INE. Enquesta anual d'estructura salarial.

La desigualtat de salari la trobem en totes les franges d'edat, tot i que és més gran en les més altes. Fins i tot, tenint en compte el nivell educatiu i la mena de feina, hi ha diferències: simplement, les dones cobren menys que no pas els homes.

6. Violència de gènere

Més de cinquanta mil dones, concretament 55.911, han presentat denúncies per violència masclista entre el quart trimestre del 2021 i el tercer del 2022. Això vol dir un augment de 6.331 denúncies respecte de l'any anterior; aquest augment ha estat transversal en tots els territoris del país.

En les dades anteriors es va argumentar que podien haver augmentat pel confinament i el fet que les parelles passessin més temps junts; tanmateix, amb la relaxació de les mesures, les denúncies no han fet sinó augmentar.

Dades del Consell General del Poder Judicial espanyol (del quart trimestre del 2021 al tercer del 2022) i Servei d'Atenció a les Víctimes de Violència de Gènere d'Andorra (2022).

Les dades s'han mantingut als mateixos nivells. El País Valencià, tot i tenir menys població, encapçala el nombre de denúncies per territori, i també el nombre d'ordres de protecció, amb mesures com ara ordres d'allunyament, prohibició de comunicar-se amb la parella o suspensió de tinença d'armes.

7. Les excedències laborals

De la mateixa manera que les dones encara tenen socialment adjudicades una colla de tasques, com les de casa i la cura dels infants, independentment de la relació laboral, també són les dones que deixen la feina quan cal fer-se càrrec d'un familiar.

Les darreres dades demostren que el 80% de les excedències per a tenir cura de familiars les demanen les dones. Aquesta qüestió va estretament relacionada amb la seva precarietat laboral, atès que sense una dedicació completa és difícil d'ascendir laboralment. Una dada que cal remarcar és que, tot i el pas del temps i la consciència, teòricament més gran, de la població, les dades no han canviat gaire. Fa disset anys, el 2005, a Catalunya un 83% de les excedències laborals per a tenir cura de familiars les demanaven dones, al País Valencià un 87% i a les Illes un 76%. És a dir, que el canvi ha estat molt reduït.

8. Els alts càrrecs

Al món laboral se sol parlar del sostre de vidre, en referència a la barrera invisible formada per les limitacions amb què es troben les dones per a ascendir professionalment fins als càrrecs de més responsabilitat.

La presència de dones en alts càrrecs, com ara directores i gerents, encara és molt menor en comparació amb la dels homes.

Els factors són diversos. Com hem vist, hi ha la qüestió de la conciliació familiar i de la llar, on sembla que les dones hagin de triar entre una opció i una altra. Però les estatístiques diuen que van més enllà d'aquests aspectes.

Aquest sostre, que limita les carreres professionals, és difícil de traspassar i els impedeix de continuar avançant. En aquestes qüestions i tantes més, encara falta molt per a assolir una igualtat efectiva entre homes i dones.

# data[].attributes.attachment_link.title
Els vuit indicadors que demostren la desigualtat entre dones i homes

# data[].attributes.attachment_link.description
Avui, Dia Internacional de les Dones, és una bona avinentesa per a recordar amb dades que encara no hi ha igualtat efectiva entre homes i dones. Ho corroborem amb vuit indicadors que palesen que cal continuar reivindicant aquesta igualtat. 1.

# data[].attributes.attachment_link.title
sostre de vidre - Terminologia de les dones en el món laboral | TERMCAT

# data[].attributes.attachment_link.description
Barrera invisible que representa les limitacions amb què es troben les dones per a ascendir en la seva carrera professional fins als càrrecs de més responsabilitat.

# data[].attributes.body
2.6.1 El terra enganxifós:

He escollit aquesta idea perquè vull saber el perquè els homes tenen més possibilitats de tenir un treball més “professional” i  poden gaudir d’una posició “alta” en l’escala de treball, i les dones tenen que treballar en l’escala de treball profesional mitjana o baixa. Les dones, degudes a les seves condicions, les rebuixen i li senten ser inferiores. Aquest tema és un assumpte polític i econòmic, que m’agradaria saber perquè les lleis són així i menyspreen-en a les dones.

3.2. El lideratge femení i masculí. Diferències i valoració:

He escollit aquesta idea, ja que vull saber el motiu de perquè hi ha d’averi lideratges femenins i lideratges masculins. M’agradaria saber el motiu, perquè jo ho trobo una tonteria. El fet de dos “lideratges” diferents. En la meva opinió, ha de ser un sopòsit “lider”, com per exemple el que es el cap d’una fàbrica, donsc hauria de ser el qui tingui aquelles capacitats que demana el lloc de ser cap. Dona igual si es dona o home, el cas és que hi hagi de ser.

4.PER QUÈ S'HA DE TRENCAR EL SOSTRE DE VIDRE?:

He escollit aquesta idea perquè penso que si s’ha de trencar el sostre de vidre, ja que crec que les dones tenen dret a seguir avançant en les seves carreres profesionals i aixi que se les reconegui més. Per això a les dones no las coneixem avui en dia, perquè no se lis deixaba avançar las seves carreres i poder arribar a ser una persona important.