# data[].attributes.body
Peamised probleemid on õhusaaste, veekogude reostumine, veeressursside ammendumine ja tööstusjäätmed. Peaaegu kõik neist on tekkinud inimtegevuse tagajärjena.

# data[].attributes.body
Sega- ja lehtmets on väga hea inimeste elupaigaks. Rohked metsad ja mulla villakus soodustavad tihedat asustust. Kliima on soe pehmete talvedega ja sobib inimese eluga. Sega- ja lehtmetsades asub ka palju erinevaid inimesele kasulikke maavarasid, näiteks kivisüsi ja rauamaak. Metsade maastik on ka pika inimtegevuse tagajärjel muutunud.

# data[].attributes.body
Lehtmetsa muld on viljakas ja toitainerikas, seda nimetatakse pruunmullaks. Mullastiku viljakus ja toitainerikkus on kasulik taimede kasvatamisele, seega raiutakse vahel terve mets maha, et alale põld rajada.

# data[].attributes.body
Segametsas kasvavad kuused, männid, kased, haabad, lepad ja tammed.
Talve saabumisel heidavad lehtpuud oma lehed maha, ning säästavad energiat, toitaineid ja vett.

Kask on kaseliste sugukonda kuuluv lehtpuu. Nagu teised lehtpuud heidab kask ka enne talve sügisel lehed. Kase koor on peamiselt valge aga mustade täppidega (näha pildil), Kask võib elada üle kahesaja aasta vanuseks.

# data[].attributes.body
Iseloomulikud taimtoidulised loomad: põder, hirv, metskits, metssiga, jänes ja orav.
Iseloomulikud loomtoidulised loomad: hunt, rebane ja ilves.
Lehtmetsas elab ka karu, ning palju erinevaid linnu liike.
Paljud lehtmetsas elavad loomad ja linnud kasutavad puid kodu, varjupaiga ja toidu allikana.
Loomad on ka kohastunud talvi üle elama erinevate talve kasukatega, rasvakihiga, toiduvarudega, talveuinakuga ja linnud lõuna poole lendamisega.

Valge-toonekurg on valge sulestikuga, mustade hoosulgedega, punase nokaga lind. Ta elab peamiselt Euroopa sega- ja lehtmetsades, kuid kolib talvel lõuna poole. Ta toitub kahepaiksetest, madudest, kaladest ja närilistest.

# data[].attributes.body
Parasvöötme mereline kliima.
Kõige soojemad kuud on juuli ja august (16 kraadi)
Kõige külmem kuu on veebruar (5 kraadi)
Amplituud on 11 kraadi
Kõige vähem sademeid on suvel juulis (55 mm)
Kõige rohkem sademeid on talvel detsembris (120 mm)

# data[].attributes.body
Lehtmetsad kasvavad parasvöötme merelise kliimaga aladel.