# data[].attributes.location_name
Viitna järved, Viitna, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Viitna järv on kinnine veekogu ja tänu soojadele suvedele vohavad seal sinivetikad, mille tõttu ei saa mõningatel palavatel päevadel seal ujumas käia ja tuleb kahjuks kaugemale sõita. Viitna järves on ka võimalik näha surnuid kalu tänu suurele kuumusele, mis järve vee temperatuuri tõstab aga ka see, et kuna järv on kinnine siis kõik mis vette valatakse, jääb sinna.

# data[].attributes.body
Võsu on oluline meile, sest Võsul asus mu vanaema ja ta õdede maja, mis oli kunagi raamatukogu. See maja oli pärandus mu vanaemale ja ta õdele kuigi nad kahjuks müüsid maha selle maja. Võsu on ka oluline selle poolest, et päris tihti sai ema suveti seal käia.

# data[].attributes.body
Kunda on oluline mu pere jaoks, sest mu vanaema ja ema kasvasid seal üles. Nad elasid küll vanavanaemaga kuid vanaema töötas Kunda Haiglas ja ema lõpetas põhikooli. Oluline on Kunda mu pere jaoks, sest see on nende lapsepõlvekodu.

# data[].attributes.body
Haljala on minu ja mu vanemate ja vanavanemate jaoks olulised, kuna seal elas mu vanavanaema. Haljala on ka oluline kuna mu tädi kasvas seal üles vanavanaemaga ja käis Haljala koolis.

# data[].attributes.body
Haljala vald moodustati 2017. aastal Haljala valla ja Vihula valla ühinemisel.

Haljala valla territooriumilt on pärit mitmeid keskmise ja noorema kiviaja muistisi. Muinasaja lõpusajandidest asub ka Haljala alevikust umbes 8 km kaugusel linnus, mida tuntakse Varangu Veskikantsi linnuse nime all. Haljala asus tollal olulisel Tallinnast itta ja Toolsest läbi Rakvere lõunasse viivate teede ristumiskohas ja oli ka Rakvere ordulinnuse sõjaline tugipunkt. Tollases Haljala kihelkonnas asusid olulised sadamad Toolse ja Vergi, küllalt tihedad olid sidemed Soomega ja sõbrakaubandus kestis teise maailmasõjani. 19. sajandil tekkis seoses pärisorjuse kaotamisega Haljala kihelkonna talurahva omavalitsusüksust. 1893 ühendati need kolmeks suuremaks: Aaspere, Vihula ja Varangu. 1917. aastal moodustati Haljala vald, organiseeriti 1939. aastal uueks Haljala vallaks ja likvideeriti 1950. Praeguse Haljala valla territoorium kattub nõukogudeaegse Haljala külanõukogu omaga.

# data[].attributes.body
Rakvere on minu, mu ema ja mu õdede, vendade jaoks väga oluline, sest ke kõik oleme siin koolis käinud ja pikemalt elanud, ning väga suure osa oma elust siin veetnud.

# data[].attributes.body
Näo küla on minu ja mu pere jaoks väga oluline koht, sest seal ma elasin kuni ma olin 5-aastane. Näo külas elab mu isa siiamaani, seega on see tänaseni mu jaoks väga oluline koht.

# data[].attributes.body
Läsna on minu jaoks väga tähtis koht Lääne-Virumaal, sest minu vanaisa elas seal ja mulle väga meeldis tal seal külas käia ja seal aega veeta.

# data[].attributes.body
Kihlevere on minu ja mu isa pere jaoks väga tähtis, sest mu isa kasvas seal üles, ning mina veetsin lapsena väga palju aega Kihleveres oma tädi ja vanaisa juures.

# data[].attributes.body
Minu ema poolne suguvõsa on pärit Tapalt. Tapa on meie jaoks väga tähtis, sest nii mina, kui ka mu ema oleme oma lapsepõlve seal veetnud ja meil on seal palju mälestusi.  Tapa on meie jaoks ka väga tähtis, sest suur osa meie suguvõsast elab Tapal või selle lähedal.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Me kuulume Rakvere Riigigümnaasiumi õpilaste kogukonda. Ma arvan, et meist teebki kogukonna see, et me käime samas koolis ja meil on ühised huvid. Meie kogukonda iseloomustab samas koolis käimine.

# data[].attributes.body
Ontika pankrannikul asuv Valaste juga on oma üle 30-meetrise veeseinaga Eesti kõrgeim.

Valaste joa trepistikult ja matkarajalt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Vaatemängulisem on juga kevaditi ja suurvee ajal. Eriti maalilised vaated avanevad Valastes talvel, kui puhuvad merelt põhjatuuled, mis tekitavad koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele jääskulptuure.
Avatud on trepid joa juurest mere äärde ja klindimetsas kulgev 1,3 km pikkune matkarada.

# data[].attributes.location_name
Eesti elektrijaama tuhaplatoo, Auvere, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Lasuurne tiik kristallselge veega. See ei ole looduse ime, vaid Eesti Energia tööstusala. Põlevkivi põletamisega toodetakse siin elektrienergiat. Selle protsessi tagajärjel tekib palju tuhka, mis uhutakse veega tuhamägedele. Seal ta kõvastub nagu tsement, ülejäänud vesi valgub settetiiki. neid tiike nimetataksegi Eesti “Maldiivideks”.

Helesinine värvus tuleneb tiigi põhjas olevate valgust peegeldavate lubjakivi osakeste ja kergkarbonaadi ladestuste tõttu.

Iseenesest ei ole tuhk ohtlik, kuid tiigis oleva vee pH tase on väga kõrge. Pikaajaline kokkupuude veega on tervisele kahjulik. Kui vaadata kaldal olevaid puid, siis kaob iseenesest igasugune soov vette minna.

# data[].attributes.body
Mina tahaksin kõigile näidata Võsu-Käsmu kergliiklusteed ja sellel asuvat vaateplatvormi.

Võsu–Käsmu kergtee on 6 km pikkune kergliiklustee, mis saab alguse Võsu sadama muuli tipust, tee kulgeb mööda Käsmu lahe lõunakallast, ligi 3,5 km kulgeb läbi metsa ja tee lõpeb Käsmuküla juures. Nelja kilomeetrit kergteest katab asfaltkate ja ülejäänud lõik on kaetud kivisillutisega. Tee on kogu ulatuses valgustatud.

Kergteele on iga kilomeetri tagant paigaldatud puhkekoht, kus on infotahvel ja istumise ning mobiiltelefoni laadimise võimalus. Võsu–Käsmu kergtee keskosas asub roostiku kohal kõrguv paadikujuline vaateplatvorm. Platvormilt avaneb vaade nii Käsmu kaptenite külale, Võsu rannahoonele kui ka Võsu sadamale.

# data[].attributes.body
Mina tahaksin kõigile näitada Letipeal asuvat Ehalkivi. Ehalkivi asub Kunda lähedal Letipea neeme tipus liivasel laugrannal madalal merevees.
Rahn on korrapäratu munakujuline ning selles on lõhesid.
Rahnul olnud vanasti meremärk.
Ehalkivi saanud nime sellest, et kaluritaludest vaadatuna läinud selle kohal päike looja. Teise versiooni järgi kogunenud selle kivi juurde küla tütarlapsed ja poisid käinud nende juurde ehale.
Muistendite kohaselt on Ehakivi Kalevipoja viskekivi. Sellega tahtnud Kalevipoeg Malla mõisa akna sisse visata, aga kivi läinud viltu ja kukkunud varem maha. Teine viskekivi olevat kusagil Malla mõisa lähedale kukkunud. Ühe muistendi järgi olnud Vanapagan Malla mõisnikuga riius ja südametäiega visanud Soomest kiviga. Ei jaksanud aga nii kaugele visata ja kivi kukkus Letipea neemele.
Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Letipea maastikuala territooriumile.

# data[].attributes.body
Porkuni järv oli kunagi nii sügav, et seal said laevad sõita. Tänapäeval on paaril aastal järv olnud ka täiesti kuiv. Viimati jäi järv täiesti kuivaks 2015. aastal.

# data[].attributes.location_name
Eesti politseimuuseum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Eesti Politseimuuseum - kogupere teemapark, kus saab läbi isetegevuse ja mängu kogeda politsei tööd. Seal saab mõõta enda reaktsioonikiirust auto roolis, panna selga politsei varustust, võtta sõrmejälgi, kehastuda eriüksuslaseks, kohtueelse uurimislaborispetsialistiks (lahata südant, tuvastada mõrvarelv), mõõta tänaval kiirust ja palju muud.

Mulle väga meeldis seal, sest seal ei pidanud ainult asju vaatama ja lugema, sai ka ise asju proovida ja katsuda.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Vallimäe tee, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimäel valmis 2020. a. suvel unikaalne, ligi 7 hektaril laiuv suurejooneline vabaõhukeskus. Rakvere Vallimäe nõlvade vahele loodud esinemispaigas on 4200 istekohaga pealava ning 800 istekohaga foorumlava (amfiteater).

Ala pole loodud vaid ürituste korraldamiseks - Vallimäel on mitmeid nurgakesi ning vaateplatvorme vaba aja veetmiseks, pikniku pidamiseks ja mõnusaks jalutuskäiguks.

Tegemist on ööpäevaringselt avatud, valgustatud kaasaegse rohelise linnakeskkonnaga, kus saab nautida kauneid vaateid kogu Rakverele. Üritustevälisel ajal on Vallimäe Vabaõhukeskus kõigile tasuta avatud.

Ma käisin Rakvere vallimäel 2022. aasta suvel kontserdil. Kontserdil esinesid Hellad Velled, 5Miinust ja Stefan. Mulle väga meeldib käia kontsertitel, seega mulle väga meeldis see.

# data[].attributes.location_name
Kadrina laululava, Pargi, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina laululava asub Kadrinas pargi tänaval. Laululaval toimuvad kontserdid.
Mina käisin Kadrina laululaval 2022. aasta jaanipäeval Smilersi kontserdil. Mulle väga meeldis see kontsert. Tore oli kuulata kontserdit ja vaadata lõket.

# data[].attributes.body
Võsu rannas toimub iga aasta Võsu Rannafestival. Festivalil esinevad nii kodumaised, kui ka välismaalt tulnud artistid.
Ma olen käinud mitu korda Võsu Rannafestivalil. Mulle on iga aasta see väga meeldinud ja eriti mulle meeldib, et see toimub täpselt mere ääres.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
1940. aasta 24. veebruaril avatud Rakvere Teatri hoone asub Rakvere mõisa pargis ning on kokku ehitatud endise mõisa peahoone, hilisema rahvamajaga. Teatri repertuaaris on eesti omadramaturgiat, maailmaklassikat ja kaasaegset näitekirjandust nii täiskasvanutele kui lastele. Teatrihoones töötavad ka Teatrikohvik, Teatrikino ning kostüümilaenutus.
Käisin Rakvere Teatris vaatamas etendust "Oi Johnny". Mulle väga meeldis see etendus, see oli väga huvitav ja naljakas.

# data[].attributes.body
Tapa on oma nime saanud tõenäoliselt eestlastel ja liivlastel kasutusel olnud isikunimest Tabbe, Tappe, nime Stefanos mugandusest või hoopis sõnast tapp, mis tähendab humalat või muud vääntaime.

Tapa küla nime esmamainiti kirjasõnas 1629. aastal. Tapa raudtee rajati 1870. aastal ja 1876. aastal avati liiklus Tapa-Tartu raudteeliinil. Tänu sellele muutus Tapa raudteesõlmeks mille ümber hakati alevikku üles ehitama. 1950-1962. aastatel oli Tapa linn hoopis Tapa rajooni keskus.

1876. aastal ehitati põlisesse kuusemetsa esimene maja, mis oli Tapa raudteejaama hoone, sellest sai ka alguse Tapa. Kuid 1910. aasta paiku lammutati osa Tapa puidust jaamahoonest ja asemele ehitati telliskivihoone, kuhu paigutati einelaud ja ooteruumid.

# data[].attributes.body
Kunda on tekkinud Kunda mõisaomaniku J. K. G de Soucantoni rajatud tsemendivabriku juurde, mis rajati 1870. aastal. Sellest ajast alates on Kundas tsementi toodetud. 1905. aastal valmis Rakvere-Kunda raudtee ja võeti kasutusele Kunda raudteejaam. Kunda alev sai 1. Mail 1938 jõustunud linnaseadusega kolmanda astme linnaks. Varem tähistas Kunda nimi linnast lõuna pool asunud Kunda mõisa, mida esmamainiti 1443. aastal kivist vasallilinnusena. Mõis on oma nime saanud Cundiste perekonna järgi. Alates Teisest maailmasõjast on 1770. aastatel püstitatud varaklassitsistlik mõisahoone varemeis.

# data[].attributes.body
Kadrina alevik on saanud oma nime püha Aleksandria Katariina ja 15. sajandist pärineva temanimelise Kadrina kiriku järgi. Kadrina raudteejaam avati 1870. aastal, siis kui Eesti esimene raudtee valmis, mille nimeks oli Balti raudtee. Esimene jaamaülem oli K. R. Kreutzwaldi poeg A. kreutzwald. Esimene jaamahoone oli puidust, mis ehitati 1870. aastal. Hoone oli kahekorruseline, kus teisel korrusel asusid Pahlenite eraruumid.

Kadrina alevikku läbib Loobu jõgi ja aleviku sees asub ka Kadrina paisjärv, mis rajati 1990. aastate alguses Eesti Maaparandusprojektis koostatud Loobu jõe reguleerimise projekti alusel.

# data[].attributes.body
Ferdinand Veike oli eesti nukunäitleja ja teatrijuht, Eesti Riikliku Nukuteatri rajaja ja peanäitejuht. Ferdinand Veike õppis Viru-Jaagupi algkoolis

# data[].attributes.location_name
Jäneda mõis, Lossi tee, Jäneda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Jäneda on tuntud oma mõisa ja laatade poolest. Jäneda mõis on kunagine rüütlimõis. 1353. aastast pärit on teada esimesed kirjalikud teated Jandeast, mil Tallinna piiskop omandas Liivimaa ordu käest sealsed maavaldused. 1510. aastal mainiti esimest korda Jäneda mõisat. Mõis on kuulunud paljudele baltisaksa suguvõsadele ja nende ehitatud ongi praeguseni säilinud mõisa peahoone ning abi- ja kõrvalhooned.

Mõisasüdant hakati välja ehitama suuremas osas alles 19. sajandi lõpul. Enamik kõrvalhooneid on ehitatud maakivist ja Modi juhtimisel ehitati Jäneda mõisa mõisasüdamest kõrge telliskorstnaga kahekorruseline Jäneda mõisa viinavabrik.

# data[].attributes.body
Paul Raud oli Eesti kunstnik, kes õppis Viru-Jaagupi kihelkonnakoolis.

# data[].attributes.body
Kristjan Raud oli eesti kunstnik. Raud õppis Viru-Jaagupi kihelkonnakoolis.

# data[].attributes.body
Viru-Jaagupi mehe rahvarõivaste põhikomplekti kuulusid särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid ja peakate. Lisanditeks olid ehted, kaelarätt, tubakakott ja kindad, mis sätiti tihti kaunistuseks vöö vahele. Ülerõivasteks olid pikk-kuub ja kasukas

# data[].attributes.body
Muuga küla esmakordselt nimetati ajalooallikates 1526. aastal. Muuga mõisa asutasid mungad kloostrimõisana ja sõnast munk on tulnud ka nimi nii külale kui mõisale. Olulisemaid andmeid Muuga kohta on teada Põhjasõjast. 1700. aastal Eestimaal läbireisivad Rootsi sõjaväeosad majutati Muuga mõisa, kus anti neile moona, võid, liha, mune jne.

1613-1940. aastatel kuulus Muuga mõis 19 omanikule ja alates 1860. aastast oli Nefffide valduses.

Muugas oli kaks kõrtsi, Klingenbergi kõrts ja Eddifer, kudi alates 1843. aastast jäi ainult töötama Klingenbergi kõrts. Kõrtsu peeti ka omamoodi rahvamajaks, kus tantsiti, söödi ja joodi, vahel ka vahetati uudiseid kaugelt kui lähedalt.

# data[].attributes.body
Viru-Jaagupi kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg.

# data[].attributes.body
Tudusoo looduskaitseala asub Vinni vallas ning ka selleni viivad teed on looklevad ja käänulised. Looduskaitseala pindalaks on 4723,6 ha.

Looduskaitsealal asub Tudu soostik, mis koosneb neljast erinevast soost: Punasoo, Järvesoo, Luussaare ja Rasivere. Looduskaitsealal asuvad sood ja matkarajad on ideaalsed kohad selleks, et teha korralik ratta- või jalgsimatk ilusa looduse seltsis. See on täpselt selline koht, kus saab rahulikult kulgeda. Tudusoo looduskaitseala on märgistatud siltide ja erinevate RMK suunaviitadega.

Sealsetel matkaradadel matkates ei jää kevadeti märkamata metsaalused, mis paksult ülaseid ja sinililli täis. Suve lõpus ja sügisel saab Tudusoo looduskaitsealalt ka marju (nt pohl) korjamas käia. Lisaks taimedele võib sealsetel aladel näha väikseid veesilmasid ja kobraste poolt näritud puid.

# data[].attributes.body
Äntu Sinijärv paikneb Äntu maastikukaitsealal Väike-Maarja vallas. Tegu on Eesti kõige selgema veega järvega, mille suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Järve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi suurim sügavus järves on vaid 8 m.

Sinijärveni viiva tee kõrval on korralik telkimisplats, kus on lõkkeala, istumiskohad ja püstkoda, et mõnusalt aega veeta.

Äntu Sinijärv on üks suurimaid Äntu järvede nimistusse kuuluvaid järvi, Valgejärve ja Vahejärve kõrval. Kõikide järvedega (kokku seitse) saab tutvust teha, kui läbida umbes 10km pikkune õpperadarada, mida tähistavad erinevad suunaviidad ja infotahvlid.

# data[].attributes.location_name
Emumäe vaatetorn, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustiku kõrgeima punkti – Emumäe - vaatetorn asub Väike-Maarja vallas Emumäe külas. Juba enne sihtpunkti saabumist on näha looklevat maad, mis Eesti eripaigus kuigi tavaline nähtus ei ole.

Emumäe vaatetorni kõrguseks on 21,5m ning selle keerdtrepp võib jala värisema panna paljudel kõrgust kartvatel inimestel. Vaatetornil on kaks platvormi, üks veidi madalamal kui teine ning selge ilmaga võib sellest tornist näha koguni 20-30km kaugusele. Vaatetorn on hea koht, et nautida koos pere või sõpradega Lääne-Virumaa kaunist loodust.

Teerajal, mis tornini viib, on mõlemal pool väga meisterlikult valmistatud puust kujud, mis sümboliseerivad erinevaid külasid, klubisid, aga ka jahiseltsi, laulukoori ja kohalikku kogudust.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnus on muinas-Viru suuremaid linnuseid. Vanimad teadaolevad jäljed muinasaegse linnuse kohta pärinevad 5.-6. sajandist. Usutakse, et tegemist oli lihtsa ja nõrkade kaitseehitistega linnusega, mida piiras ainult männipuidust kaitsetara. Linnuse kaitseehitiste tugevdamin võis toimuda 11.-12. sajandil puidust. Kivimüüri linnusel polnud, sest ümbruskonnas puudus sobilik ehitusmaterjal. Linnus on ka hävinud ühes muinasaegse pinnasega mitu sajandit kestnud ehitus- ja ümberehitustööde käigus. Linnust on 13. sajandi algusest nimetatud Tarvanpeks.

1599. aastal puhkes sõda katoliikliku Poola ja Rootsi kuninga vahel, mis tõttu 1605. aastal said linnuse müürid tugevalt kahjustada ja rootslased lasksid linnuse õhku lõplikult.

# data[].attributes.location_name
Porkuni Paemuuseum, Mäe, Porkuni, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Porkuni paemuuseum asub Porkuni paisjärve keskel Küngassaarel. Porkuni järve keskel asuvale saarele rajati 1479. aastal linnus, mis hävis juba Liivi sõja (1558-1583) ajal. Järele on jäänud vaid väravatorn. Ainukese Eesti rahvuskivi tutvustava muuseumi väljapanek keskendub paekivinäidistele. Muuseumis näeb väljapanekut Eestis leiduvatest kivististest, Kiviaabits tutvustab Eestis leiduvaid kivimeid. Siin asub ka ühe tuntuma paefotograafi Tõnis Saadre fotonäitus paearhitektuurist ja paepaljanditest. Muuseumi vaateplatvormilt avaneb kaunis vaade mõisakompleksile ja ujuvate saartega Porkuni järvele.

# data[].attributes.body
Sagadi mõisakompleks asub Eestimaa põhjarannikul, Lahemaa Rahvuspargi kauni looduse keskel, 90 km kaugusel Tallinnast. Sagadi mõisa ajalugu ulatub rohkem kui 500 aastat tagasi. Sagadis saab koguda elamusi kaunist ümbrusest, nautida mugavat majutust, suurepäraseid toiduelamusi ning hubast õhkkonda, aga ka avardada oma teadmisi metsast ja loodusest. Sagadi mõisakompleks on riikliku tähtsusega arhitektuurimälestis, mille muudab haruldaseks tema terviklikkus: suur kõrvalhoonete arv koos korrastatud teede, alleede, mõisapargi ja tiigiga. Sagadi mõisnike kunagisele rikkusele pani osaliselt aluse mets. Huvi ja armastus metsa ning looduse vastu laiemalt on läbivaks jooneks kõigis Sagadi tegevustes.

# data[].attributes.body
Vihula mõisa esmamainiti 1501. aastal, kui see mõis kuulus Lodede aadlisuguvõsale. 17. ja 18. sajandil kuulus see mõis Helfffereivhidele, kes rajasid barokkstiilis mõisasüdame. 1810. aastal kuulus mõis Schubertidele, kellele kuulus mõis 109 aastat. Barokkstiilis mõisasüda rajati 18. sajandi esimesel poolel ja 19. sajandil rajati palju stiilseid kõrvalhooneid, mis moodustavad paisjärve kaldal kauni kompleksi. Praegune mõisa peahoone kuju saavutati 1880. aastatel, mil maja ümber ehtitati.

Vihula mõisal on ka park, mis paikneb Mustoja vahelduva reljeefiga kaldaterrassidel. Park on 10 ha + 18 ha suurune ja see on läbinisti kujundatud vabaplaneeringulisena.

# data[].attributes.location_name
Käsmu Meremuuseum, Merekooli, Käsmu küla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käsmu küla on ajalooürikutes mainitud esmakordselt 1453. aastal. Legendi järgi olevat küla ristiisaks olnud Kasperi nimeline kapten, kes kord merehädast pääsenuna siia kabeli ehitas. Käsmu küla ehitati välja vahetult enne I Maailmasõda, kui meresõitudega oli kogutud jõukust. Käsmu sai kogu Eestis tuntuks „kaptenite küla“ nime all. Aastail 1884–1931 tegutses seal Käsmu merekool. Külas ehitati ka laevu ja Käsmu laht oli pikalt üks Põhja-Eesti tähtsaim laevade talvitumispaik.

Käsmu küla ajalooga saab tutvuda meremuuseumis, mis asub eelmise sajandi lõpul ehitatud kordonihoones. Käsmu on täna ka populaarne sündmuste toimumise koht, siin leiab aset Viru Folk.

# data[].attributes.body
Altja on tüüpiline rannaküla, kus majad paiknevad piki ühte külatänavat.

Lahemaa rahvuspargis asuv Altja esineb kirjalikes allikates esmakordselt 1465 aastal. Täna näed Altjal Uustalu ja Toomarahva tüüpilisi rannatalusid 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest. Altja neemel näed taastatud võrgukuure. Külas on ka kiigeplats ning rahvuslikke roogi pakkuv Altja kõrts. Ümbruskonnaga saab tutvuda 3 km pikkusel Altja loodus- ja kultuuriloolisel õpperajal.

Võrgukuuride lähedal vees on Suurkivi. Rannarahvas teab rääkida, et kui sisemaa elanikele tõid lapsi kured, siis Altja küla lapsed olevat selle kivi tagant veest toodud. Seetõttu on kivi ka Titekiviks kutsutud.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Uudeküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik ja ka maastikurajoon. Kõrgustiku jalam on merepinnast umbes 80 meetrit, nõlv on umbes 80-100 meetrit ja keskosa 100+ meetrit. Pindala on keskosal ligikaudu 100km2. Panduvere kõrgustiku teeb eriliseks Lõuna-Eesti kõrgustikest selle pooles, et sellel on lauge pinnamood.

Pandivere kõrgustik oli juba enne viimast jääaega, kuid tekke poolest on ta sarnane Sakala kõrgustikuga, sest mõlemad on jäälahkmeala kulutuskõrgustikud.

Pandivere kõrgustikul on on Eesti parim muld koos Kesk-Eesti tasandikuga ja viljakad mullad on kõrgustiku suurim loodusrikkus. Pandiveret kitsurakse ka Eesti viljaaidaks. Kõrgustiku põhjaosas on palju metsu ja rabasid, millest kõige tuntum on Peetla raba.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspargi südames asuv Palmse mõis on üks unikaalsemaid mõisaansambleid Baltikumis. Kõige esimene terviklikult taastatud mõisaansambel imeilusate parkide, aedade ja ajalooliste hoonetega annab suurepärase ülevaate Eesti mõisaelust ja -arhitektuurist läbi sajandite.

Palmse mõis oli rüütlimõis, mida on mainitud juba keskajal, mil see kuulus Tallinna tsistertslaste Mihkli nunnakloostri valdustesse.

Pärast põhjalikke renoveerimistöid näitab Palmse mõis end külastajatele seninägemata ilus. Härrastemaja taga avaneb 1753. aasta jooniste põhjal rajatud regulaarpark. Palmimajas on end lisaks taimedele sisse seadnud eksootilised linnud ja kalad.

# data[].attributes.body
Lahemaa on Eesti vanim ja suurim rahvuspark, asutatud 1971. aastal Põhja-Eestile iseloomuliku looduse ja kultuuripärandi säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks.

Praegu hõlmab rahvuspark 72 500 ha, millest kolmandiku moodustab meri.

Enamasti seostud Lahemaa mõisa-keskustega Kolgas, Palmses, Sagadis ja Vihulas, kaptenite küla Käsmu, kalurite küla Altja või Võsu rannaga. Vähem tuntakse kultuurmaastikuga läbi põimunud loodusväärtusi.

Looduses liikumise lihtsustamiseks ja Lahemaa tundmaõppimiseks on rahvuspargi külastaja jaoks rajatud mitmed õppe- ja matkarajad: Tsitre puuderada, Koprarada Oandul, Viru raba õpperada jne.

# data[].attributes.location_name
Neeruti matkarada, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Neeruti maastikukaitseala on ilusa loodusega 1272 hektarit hõlmav ala, kus metsaga kaetud väikesed piklikud mäed-oosid-vahelduvad väikeste järvedega. Oosid on tekkinud 10 000 aastat tagasi, kui siit taandus jääaeg. Suurimad absoluutsed kõrgused küündivad siin 125 meetrini.

Neeruti maastikukaitseala paikneb Kadrina vallas. Maastikukaitseala loodi 1957. aastal kaitsmaks Pandivere kõrgustiku põhjaosa mägesid ja nendevahelisi järvi. Paiga on tuntuks kirjutanud Fr. R. Kreutzwald eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Kaitsealal on olemas matkarada kogupikkusega 14 km, samas on võimalus ka lühemateks matkadeks. Neerutis on olemas ka puhkepaviljonid, lõkkekohad ja ujumisvõimalus.