# data[].attributes.location_name
Лавочне, Львовская область

# data[].attributes.headline
Останній звільнений від нацистів населений пункт в Україні

# data[].attributes.subject
Останній звільнений від нацистів населений пункт в Україні

# data[].attributes.body
1944 став роком визволення українських земель від нацистських окупантів - 8 жовтня 1944 р. від ворога було звільнено останній населений пункт УРСР у її довоєнних межах — село Лавочне

# data[].attributes.location_name
Півнівка, Луганская область

# data[].attributes.headline
Перший звільнений від нацистів населений пункт в Україні

# data[].attributes.subject
Перший звільнений від нацистів населений пункт в Україні

# data[].attributes.body
18 грудня 1942 р. був звільнений перший населений пункт української території – село Півнівка Міловського району Луганської області.

# data[].attributes.location_name
Бабин яр, Киев

# data[].attributes.headline
Розстріли в Бабиному Яру

# data[].attributes.subject
Розстріли в Бабиному Яру

# data[].attributes.body
Бабин Яр – місце пам’яті та некрополь близько 100 тисяч цивільних громадян і військовополонених, розстріляних нацистами у 1941–1943 роках. Серед них – євреї і роми, червоноармійці, комуністи, підпільники Організації українських націоналістів, в’язні Сирецького концтабору, «саботажники», порушники комендантської години.
Нацистська операція в Бабиному Яру 29–30 вересня 1941 року стала однією з наймасштабніших каральних акцій Другої світової війни. Більшість населених пунктів України мають свої більші чи менші «бабині яри» – місця нацистських розстрілів євреїв та інших жертв.

# data[].attributes.headline
Битва в Криму

# data[].attributes.subject
Битва в Криму

# data[].attributes.body
Битва за Крим (24 вересня 1941 — 9 липня 1942) — бойові дії радянських та німецьких і румунських військ у Криму в ході Другої світової війни. Ведучи безперервні важкі бої, Примор. армія змушена була відійти до м. Севастополь, 51-ша армія, ослаблена в боях, не змогла зупинити ворога на Керченському півострові й відійшла до м. Керч, а 16 листоп. була евакуйована через Керченську протоку на Таманський півострів.

# data[].attributes.location_name
Харьков, Харьковская область, Украина, 61000

# data[].attributes.headline
Оточення радянських військ під Харковом

# data[].attributes.subject
Оточення радянських військ під Харковом

# data[].attributes.body
Харківська опера́ція 1942 року, або Друга битва за Харків  — велика воєнна операція, розпочата наступом Південно-Західного та правого крила Південного фронтів Червоної армії проти німецьких військ групи армій «Південь» на Ізюмському плацдармі в період 12—29 травня 1942 року, що мала на меті відвоювання Харкова і створення сприятливих умов для подальшого наступу Червоної армії на Дніпро. Закінчилася оточенням та майже цілковитим знищенням радянських військ в результаті контрнаступальної операції Вермахту (Операція «Фрідерікус»).

# data[].attributes.location_name
вулиця Хрещатик, 13/2, Київ, Украина, 02000

# data[].attributes.headline
Битва за Київ

# data[].attributes.subject
Битва за Київ

# data[].attributes.body
Битва за Київ  — великомасштабна битва Червоної Армії та Вермахту 7 липня — 19 вересня 1941 року (72 дні). Битва за Київ була частиною наступального плану «Барбаросса», в радянській військовій історії отримала назву Київської оборонної операції.
Битва завершилась перемогою німецьких військ та оточенням радянських військ. Втрати з радянського боку сягали 700 тисяч вбитих та полонених, понад 1760 тисяч одиниць вогнепальної зброї, 411 танків і САУ, 28 419 гармат і мінометів, 343 бойових літаків.

# data[].attributes.location_name
Умань, Черкасская область, Украина, 20300

# data[].attributes.headline
Битва під Уманню

# data[].attributes.subject
Битва під Уманню

# data[].attributes.body
Битва під Уманню — битва, що тривала з 1 по 7 серпня 1941 року між військами Третього Рейху та СРСР. Ставка і командування Південним фронтом помилково припустили, що німці мають намір вийти до Дніпра між Києвом і Черкасами з метою подальшого наступу на Донбас, і недооцінили небезпеку оточення частин Червоної армії в районі Умані. Відбулася в ході наступу групи армій «Південь» та призвела до оточення і подальшої загибелі військ 6-ї та 12-ї армій Південного фронту Червоної Армії.

# data[].attributes.location_name
Ровно, Ровенская область, Украина, 33000

# data[].attributes.headline
Райхскомісаріат Україна

# data[].attributes.subject
Райхскомісаріат Україна

# data[].attributes.body
Райхскомісаріат Україна утворено за наказом А. Гітлера 20 серпня 1941 року з центром у м. Рівне. Був адміністративно-територіальною одиницею німецького цивільного управління

# data[].attributes.location_name
Криворіжсталь, улица Криворожстали, Кривой Рог, Днепропетровская область

# data[].attributes.headline
Криворіжсталь, улица Криворожстали, Кривой Рог, Днепропетровская область

# data[].attributes.subject
Криворіжсталь, улица Криворожстали, Кривой Рог, Днепропетровская область

# data[].attributes.body
«Криворіжсталь» – підприємство чорної металургії, один із перших і найпотужніших металургійних комбінатів в Україні. Наразі «Арселор Міттал Кривий Ріг» у складі корпорації «Арселор Міттал»  був заснований у 1934 як Криворізький металургійний завод (будівництво розпочато 1931)
У серпні 1934 виплавлено перший чавун на домен. печі № 1 «Комсомолка», у травні 1935 уведено в дію доменну піч № 2, у лютому 1939 – № 3. 20 серпня 1939 випустив перші тонни сталі найпотужніший на той час в СРСР і Європі бесемерів.
Під час Другої світової війни завод  був зрайнований, а після - відновлений і розширений
24 жовтня 2005 року відбувся приватизаційний конкурс. Його переможцем визнали компанію Mittal Steel Germany GmbH. Вона виявила готовність виплатити за 93%-й пакет акцій «Криворіжсталі» 24 млрд 200 млн грн (4,8 млрд доларів США)

Джерело: https://esu.com.ua/article-644

Цікаве відео

# data[].attributes.location_name
ПАТ, Запоріжсталь, Запорожье, Запорожская область

# data[].attributes.headline
ПАТ, Запоріжсталь, Запорожье, Запорожская область

# data[].attributes.subject
ПАТ, Запоріжсталь, Запорожье, Запорожская область

# data[].attributes.body
Наша продукція – в основі споруд по всьому світу, наша соціальна відповідальність – у сталому розвитку Запорізького регіону

У травні 1929 року уряд країни приймає рішення про будівництво в Запоріжжі великого промислового комплексу чорної і кольорової металургії. Головним стає споруда Дніпровського промислового комбінату, куди спочатку входив завод листових сталей – сучасний ПАТ «Запоріжсталь».

Будівництво «Запоріжсталі» стартує в січні 1931 року. Проект нового заводу розроблений всесоюзним інститутом «Гіпромез».

У жовтні 1932 року на проммайданчик майбутнього ПАТ «Запоріжсталь» подає електроенергію тільки що побудована ДніпроГЕС, найбільша на той момент гідроелектростанція країни.

16 листопада 1933 – день народження ПАТ «Запоріжсталь». На підприємстві задута перша домна – вона є на той час наймогутнішою в Україні, її обсяг – 960 кубометрів

На ПАТ «Запоріжсталь» розроблена і впроваджується програма з підвищення ефективності та модернізації виробництва, поліпшення умов праці та промислової безпеки. Починаючи з серпня 2012 року, на комбінаті відзначено зростання обсягів виробництва, підвищення ефективності, зниження собівартості продукції. Комбінат виходить на беззбитковий рівень виробництва.

Джерело: https://www.zaporizhstal.com/pidpriyemstvo/istoriya/

# data[].attributes.location_name
Азовсталь, улица Лепорского, Мариуполь, Донецкая область

# data[].attributes.headline
Азовсталь, улица Лепорского, Мариуполь, Донецкая область

# data[].attributes.subject
Азовсталь, улица Лепорского, Мариуполь, Донецкая область

# data[].attributes.body
Рішення про будівництво одного металургійного заводу у Маріуполі радянський уряд ухвалив 2 лютого 1930 року. 7 листопада 1930 року був закладений фундамент першої доменної печі. У грудні їх було вже два. Підприємство розросталося: був побудований цех металоконструкцій, пароелектроповітряна станція.
Азовсталь у Маріуполі називали містом у місті. Площа комбінату — 11 тисяч квадратних кілометрів, це п'ята частина Маріуполя.
Завдяки своїм підземним приміщенням Азовсталь стала останнім форпостом спротиву українських військових у Маріуполі. До початку повномасштабного вторгнення РФ в Україну на заводі працювали близько 11 тисяч людей. Зараз роботу зупинено, а значна частина заводу пошкоджена.

Джерело: https://suspilne.media/271395-azovstal-istoria-budivnictva-rekordiv-ta-rujnacij/

# data[].attributes.location_name
Приватне акціонерне товариство "Новокраматорський машинобудівний завод", улица Олексы Тихого, Краматорск, Донецкая область

# data[].attributes.headline
Приватне акціонерне товариство "Новокраматорський машинобудівний завод", улица Олексы Тихого, Краматорск, Донецкая область

# data[].attributes.subject
Приватне акціонерне товариство "Новокраматорський машинобудівний завод", улица Олексы Тихого, Краматорск, Донецкая область

# data[].attributes.body
Новокраматорський машинобудівний завод, АТ — величезний завод в Україні, розташований в місті Краматорську, Донецька область. Є найбільшим у Європі підприємством одиничного (несерійного) важкого машинобудування.
Новокраматорський машинобудівний завод - найбільше в Європі підприємство індивідуального важкого машинобудування. Завод 85 років успішно працює на ринку металургійної, гірничорудної, ковальсько-пресового, шахтно-прохідницького, підйомно-транспортного, спеціалізованого обладнання.
У багатій історії підприємства чимало досягнень, відзначених як «створено вперше в світі», в тому числі для космічної галузі.
Продукція НКМЗ працює в 79 країнах світу, в тому числі у Франції, Італії, Німеччини, Японії.

Джерело: http://nkmz.com/ua/

# data[].attributes.location_name
Харківський тракторний завод, проспект Героев Харькова, Харьков, Харьковская область

# data[].attributes.headline
Харківський тракторний завод, проспект Героев Харькова, Харьков, Харьковская область

# data[].attributes.subject
Харківський тракторний завод, проспект Героев Харькова, Харьков, Харьковская область

# data[].attributes.body
Харківський тракторний завод було засновано в 1930 році. Перший трактор зійшов з конвеєра 1 жовтня 1931, і цей день прийнято вважати Днем народження заводу. Для роботи на величезному підприємстві, що швидко розростається, були потрібні все нові і нові фахівці різних областей, і це призвело до утворення окремого житлового району Харкова, який став повним тезкою заводу і який отримав назву — ХТЗ. За роки роботи завод випустив більше 3 мільйонів тракторів та іншої важкої спеціалізованої техніки, яку завжди відрізняла надійність, функціональність і висока якість виконання. Вироби, випущені промисловим підприємством ХТЗ, протягом десятиліть користувалися великим попитом не тільки на території колишнього Радянського Союзу, а й у багатьох країнах Європи, Азії і навіть Африки. На сьогоднішній день Харківський тракторний завод виробляє десятки моделей сучасних тракторів і спецтехніки, яка не втратила своєї актуальності і продовжує залишатися широко затребуваною серед великого кола споживачів, завдяки своїй надійності, ефективності і прийнятної конкурентоспроможної ціни виробів.

Джерело: https://traktorist.ua/brands/htz

# data[].attributes.location_name
ДніпроГЕС, бульвар Винтера, Запорожье, Запорожская область

# data[].attributes.headline
ДніпроГЕС, бульвар Винтера, Запорожье, Запорожская область

# data[].attributes.subject
ДніпроГЕС, бульвар Винтера, Запорожье, Запорожская область

# data[].attributes.body
Спорудження Дніпровської ГЕС розпочалось у березні 1927 році та вирішувало декілька проблем Придніпров′я: по-перше створювався потужний промислово-енергетичний центр, та завдяки греблі ГЕС що підняла рівень води у річці Дніпро на 37,8 м., утворилась можливість судноплавства від Чорного моря до Києва та вище.
В січні 1939 року з пуском останнього, дев’ятого гідроагрегату Дніпровська ГЕС досягла проєктної потужності – 560 тис. кВт. У 1950 році було відбудовано і введено в експлуатацію останній гідроагрегат, Дніпровська ГЕС досягла проєктної потужності – 650,6 тис. кВт, а в 10 листопада 1969 р. почалося будівництво Дніпровської ГЕС-2, яка у 1980 році вишла в експлуатацію.

Джерело: https://uhe.gov.ua/filiyi/dniprovska_hes