# data[].attributes.location_name
Lontova seikluspark, Lontova tee, Kunda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Lontova seikluspark, Lontova tee, Kunda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Lontova seikluspark, Lontova tee, Kunda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Lontova seikluspark asub Kundas Lääne-Virumaal. See asub Kunda jõe ääres. Seal on erineva raskusastmega atraktsioonid. Ehk proovile saab panna ennast igaüks- natuke argne inimene kui ka adrenallini lembeline. Seikluspark on muidugi turvaline, ehk kui kukkuda jajalt maha ei kuku sa kohe vette kuid jõe kohal olev seikluspark pakub siiski elevust. Lontova seikuspark on kõigile, kes soovivad ennast proovile panna ekstreemsustega ja tahavad oma argipäeva natuke vürtsitada.

# data[].attributes.body
Kunda rand asub Lääne-Virumaal, nagu ka nimi ütleb siis Kundas. Rand on mõeldud avalikuks kasutamiseks kõigile. Terve ranna ulatuses on välja ehitatud laudtee mille peal on väga hea kõndida, ilma et jalad liivaseks saaks. Kunda rand on populaarne koht surfamiseks ja lohesurfamiseks, nii et kui sul on varustus, saad proovida oma oskusi. Rand on suur ja avatud, nii et saab nautida pikka ujumist merevees. Liivarand on suurepärane koht päevitamiseks ja lõõgastumiseks. Seal on hea veeta oma päeva koos sõpradega või perega.

# data[].attributes.body
Kunda sadam on üks seitsmest Eesti sadamast, mis käitleb aastas üle miljoni tonni kaupu. Aastas külastab seda 400–600 laeva. Sadam on Kunda linna jaoks väga tähtis olnud ajalooliselt ja on ka hetkel. Sadama kaudu liikusid erinevad vääriskaubad ja liiguvad siiani paljud meile vajalikud kaubad.Aastal 1805 sai allkirja sadama ehitusluba ning aastal 1812jõuti sadamas tollipunkti avamiseni. Pärast Esimest maailmasõda muutunud kaubandusolude tõttu hakkas kaubakäive taas langema ning aastal 1940 lõpetas sadam tegevuse.Aastal 2018 lõpus müüdi see kontserni Baltic Maritime Logistics Group AS tütarettevõttele Kunda Sadam AS.Sadamas on kaks laohoonet ja vedelkeemia terminal. Kaupa ladustatakse ka kõvakattega lahtistel laoplatsidel.

# data[].attributes.body
Kundas on loodud skatepark kõikidele inimestele nii lastele kui ka suurtele. Kõik kellel on selle vastu huvi saavad seal iga kell käia kuna see on avatud 24/7. See on hea viis kuidas veeta aega õues. Seda hakati ehitama umbes aastal 2011. Kokku selle ehitamisel läks 60 000 eurot. Neile anti eraldi selle tegemiseks staadionil maad tasuta avalikuks kasutamiseks. Mina ise(Karita) olen käinud seal koos oma väikse vennaga tõukerattaga sõitmas. Seal on väga hea sõita kuna tee on puhas ja iga suguseid üless ja alla tõuse on.

# data[].attributes.body
Aadukalda on hea ja rahulik koht kus jalutada ja hingata värsket õhku. Selle ümmber on põllud ja lilled. Lisaks seal juures on ka talu. Tee on künklik ja kivine aga rahulik keskond on selle ümmber. Seal asub ka Vabatahtliku päästekomando milles saavad osa võta kõik kellele see huvi pakkub. Selle tegevuse eesmärk on turvalise elukeskkonna säilitamine ning paremaks muutmine, inimeste ohutusalaste teadmiste tõstmine ja piirkonnaelu arendamine.Aasukalda on ilus koht, kus on palju rohelust ja tervislikku õhku. Seal on ka palju tegevusi, mida saab teha, nagu matkamine ja jalgrattasõit.

# data[].attributes.body
Viru-Nigula mänguväljak on suurepärane koht lastele, kus on palju erinevaid atraktsioone. Seal on kiiked, liumäed ja ronimisredelid. Lisaks on mänguväljakul palju ruumi, kus lapsed saavad joosta ja mängida. Mänguväljak asub ilusas looduskeskkonnas, kus on palju rohelust ja värsket õhku. See on ideaalne koht, kus veeta aega perega.Mänguväljakul on ka palju erinevaid seadmeid, mis sobivad erinevatele vanusegruppidele. Näiteks on seal spetsiaalsed seadmed väikelastele ja suuremad atraktsioonid vanematele lastele. Mänguväljak on hästi hooldatud ja turvaline, nii et vanemad saavad rahulikult laste mängimist jälgida. Seal on minul(Karital) veedetud peaaegu terve minu lapsepõlv koos minu sõpradega mängides.

# data[].attributes.body
Viru-Nigula park on imeilus koht, kus on palju rohelust ja loodust. Park on suur ja seal on palju ruumi, kus saab piknikku pidada, jalutada või lihtsalt aega veeta. Park on hästi hooldatud ja seal on palju istumisvõimalusi, kus saab lõõgastuda ja nautida ilusat ilma.Park on täis erinevaid taimi ja loomi. Seal on palju puid, lilli ja muid taimi, mis muudavad selle koha väga ilusaks. Lisaks on park koduks paljudele erinevatele loomadele, nagu linnud ja närilised.Park on ideaalne koht, kus veeta aega pere või sõpradega. Seal on palju erinevaid tegevusi, mida saab teha, nagu jalgrattasõit, matkamine või lihtsalt istumine ja rääkimine. Park on avatud kõigile, nii et kõik saavad sellest ilusast kohast osa saada.

Kokkuvõttes on Viru-Nigula park suurepärane koht, kus nautida loodust ja veeta aega koos lähedastega.

# data[].attributes.body
Kalvi rand on imeilus koht, kus on palju liivarandu ja kristallselge veega merd. Rand on suur ja seal on palju ruumi, nii et kõik saavad leida endale sobiva koha. Rand on hästi hooldatud ja turvaline, nii et lapsed saavad rahulikult mängida ja ujuda.Rand on ideaalne koht, kus veeta aega pere või sõpradega. Seal on palju erinevaid tegevusi, mida saab teha, nagu ujumine, päevitamine, rannavõrkpalli mängimine või lihtsalt liivakastis mängimine. Lisaks on rannas palju erinevaid söögikohti, kust saab osta jooke ja suupisteid.

Kalvi rand on ka populaarne koht surfamiseks ja purjelauasõiduks. Seal on palju tuult ja laineid, mis muudavad selle koha ideaalseks surfamiseks. Rand on hästi varustatud ja seal on palju kogemustega instruktoreid, kes saavad algajatele õpetada, kuidas surfata või purjelauaga sõita.

Kokkuvõttes on Kalvi rand suurepärane koht, kus nautida päikest, merevett ja erinevaid tegevusi. Seal on midagi kõigile, nii et kõik saavad sellest ilusast kohast osa saada.

# data[].attributes.body
Rakvere teatripark on vist Rakvere suurim park (võin eksida) kuid teatripargis saab pidada rahulikku pikniku, kuulata linnulaulu, vaadata parte ja vahel lausa näha luikesid tiigil. Teatripark näeb igal aastaajal erinev välja. Talvel lumi-valge, kevadel lillerohkel sinine, suvel rohelisest pungil ja sügisel värvilistest lehtedest üleküllastunud.Park on hästi hooldatud ja selles on palju erinevaid taimi ja loomi. Seal on palju lilli, puid ja põõsaid, mis muudavad selle koha väga ilusaks. Lisaks on pargis palju loomi, nagu linde ja oravaid, kes rõõmustavad kõiki külastajaid.ark on suur ja seal on palju erinevaid tegevusi, mida saab teha, nagu jalutamine, pikniku pidamine või lihtsalt pargis aja veetmine.

# data[].attributes.body
Lääne-Virumaa asub mere ääres. Mere äärne on alati ilus vaatepilt, päikseloojandud ja ka tõusud on lausa imelised, suvisel ajal ja ka talvel. Mere ääres on alati teistsugune meeleolu ja teistsugune "hõng". Võsu võib küll suvisel ajal olla päris populaarne rannakuurort, kuid siiski on see väga ilus, lausa maagiline paik minu arvates. Mööda ranna äärt saab ka Võsu sadamast kuni Käsmuki kõndida, sõita ratta või mõne muu kergliikuriga ja nautida imelisi kohti. (Pildi vasakul ääres on näha kergliiklusteed)

# data[].attributes.body
Rakvere Tammik on Rakvere üks maagilisemaid kohti minu (Erki) arvates. Tammikus saab teha lühikese jalutuskäigu, käia ka jooksmas kas siis üksi või ka mõne lemmikloomaga või sõbraga. Sügiseti on toimunud Rakvere Tammikus ka grossi jooksu võistlused. Oluline on ka see, et Tammikut on hoitud ja puid on säilitatud, mitte ehitatud maju ja ridaelamuid puude asemele. Tammik on Rakvere inimestele väga tähtis just selle roheluse pärast.

# data[].attributes.body
Lisaks sellele, et mina (Erki) elan Tõrremäel, Rakverele vägagi ligidal kuulun ma ka vähemalt enda arvates Rakvere kogukonda. Ma osalen paljudel Rakvere üritustel ja tunnen ennast selle kogukonna liikmena. Rakveres elab üle 15000 inimese ja see on Lääne-Virumaa "keskus" ja ka see aitab vägagi Rakvere kogukonda rikastada erinevate traditioonide ja üritustega

# data[].attributes.body
Mina (Erki) Elan Tõrremäel ja seega kuulun ka Tõrremäe küla kogukonda, mis on kokkuhoidev ja üksteise suhtes sõbralik. Tõrremäe kogukond võib küll olla üpriski väike kuid sellegi poolest elavad siin väga toredad ja sõbralikud inimesed. Tõrremäe kogukona alla võib ka nimetada Põhjakeskust, sest see asub Tõrremäe alal. Põhjakeskus ise on Lääne-Virumaa suurim ja uhkeim kaubanduskeskus, mis asub Rakvere külje all Tõrremäel. (Pilt ongi Põhjakeskusest, kui seda veel ehitati)

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasiumi õpilased moodustavad omavahel ühe suure kogukonna, kuhu ka kõik meie grupiliikmed kuuluvad. Riigigümnaasiumi õpilasi ühendab tahtmine omandada keskharidus, areneda ja uusi teadmisi iga päevaga juurde saada. Veel ühendab meid see, et kooli sisse saamiseks on kõik õpilased pidanud varasemalt lõpetama põhikooli ja tegema sisseastumiskatsed Rakvere Riigigümnaasiumisse.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Eragümnaasium, Tööstuse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Eragümnaasium, Tööstuse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Eragümnaasium, Tööstuse, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Üks tähtsamaid kogukondi minu jaoks kuhu mina(Greteliis) kuulun on kogukond, mis seob inimesi, kellel on sama hobi, milleks on ballett. Trennid toimuvad meil Eragümnaasimis ja sellepärast on see kool minu jaoks üsna eriline. Seda kogukonda iseloomustab ühtekuuluvustunne, sõbralikkus, üksteisega arvestamine ja heasüdamlikkus.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pärast Rakvere Vallimäe rekonstrueerimist on seal toimunud hulgaliselt üritusi. Hiljuti toimus seal tasuta veteranide rock, mida peeti veteranide auks. Lisaks sellele on seal varasematel suvedel toimunud hulgaliselt üritusi ja ka etendusi. Juba praegu on vallimäele plaanitud mitmeid etendusi ja üritusi näiteks Tarvanpäe avapidu. Tuletan veel siinkohal meelde, et meie endi kooli esimese septembri avaktus toimus just Rakvere Vallimäel.

# data[].attributes.location_name
Võsu sadam, Piiri, Võsu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Võsul toimusid eelmisel suvel (2022) Sadamakontserdid. Need toimusid Võsu sadama WÖSE restorani kõrval. Imelistel suveõhtutel mereääres esinesid bändid ja ka mõni artist, mis ei lähe minul loodetavasti kunagi meelest. Ma arvan, et need kontserdid ongi ellu kutsutud suve ilusaid ilmasid nautima koos meelepäraste artistidega kaunis kohas. Ka see aasta on Võsu Sadamakontserdid toimumas juuli kuus. Selle aastased bändid on samuti juba välja kuulutatud.

# data[].attributes.location_name
Kastani pst 9a, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Rakveres on iga aasta suve alguses, Rakvere linnapäevade ajal toimunud Kreisilaat. See on justkui Rakvere linnapäevadele traditiooniks saanud. Ka sellel aastal toimub see 10 ja 11 juunil. Varasemalt toimus laat Rakvere Pikkal tänaval, kuid pärast selle rekonstrueerimist liikus laat Rakvere Spordikeskuse kõrval olevale tänavale-Kastani puiesteele. Seoses Rakvere linnapäevadega toimub 10. juunil Rakveres Pikal tänaval sellel aastal esimest korda suuremahuline tänavatoidu festival, millest võtavad osa kümned erinevate maitsete pakkujad Eestist ja lähiriikidest.

# data[].attributes.body
Minu vanavanaema ja ema poolne vanaema on elanud oma sünnist saati Põdruse külas. Põdruse on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas. See on väga tähtsal kohal olnud mu perekonnas ja siiani asub põdruse lähistel meie pere maa kodu.

# data[].attributes.body
Minu ja mu vanemate pikk kodukoht on olnud ja siiani on Rakvere küljel olev kihelkond Tõrremäe. Mina olen Tõrremäel elanud oma sünnist saati, samuti ka mu isa poolne vanaema.

# data[].attributes.body
Palmse on küla Lääne-Viru maakonnas, Haljala vallas. Minu (Greteliisi) ema on Palmsest pärit. See oli  tema lapsepõlvekodu. Minu vanaema elab seal siiani. Palmses elab veel mitu minu sugulast, kes on seal sündinud ning on otsustanud sinna elama jääda. Seega on Palmse minu jaoks südamelähedane koht ja veedame perega sageli igasugused pühad Palmses, kuna enamus sugulastest on niikuinii juba seal.

# data[].attributes.headline
Näpi, Lääne-Viru County, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Näpi, Lääne-Viru County, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Näpi on alevik Rakvere lähedal, Lääne-Viru maakonnas. Mina (Greteliis) elan Näpil. Ma pole terve elu Näpil elanud. Me kolisime sinna 8 aastat tagasi.

# data[].attributes.body
Seal saab tutuvuda meie kodukoha ajalooga. Traditsiooniks on saanud ,et igal aastal esimesse klassi minevad lapsed tutvuvad seal vanaaegse kooliga.

# data[].attributes.body
Maarja tänav on Viru-Nigula aleviku peataänav, kus elame meie (Karita, Hanna Brita). Maarja tänaval elavad meie pered ning see on meie sünnikodu.

# data[].attributes.location_name
Viru-Nigula Rahvamaja, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Viru-Nigula Rahvamaja, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Viru-Nigula Rahvamaja, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Viru-Nigula rahvamaja asub Lääne-Viru maakonnas. See on kultuuriasutus. See tegutseb alates aastast 1933. Algselt oli hoone ehitatud kõrtsimajaks ja hobusetalliks. Põhjalikult renoveeriti maja ümmber 2009. aastal. Hoone ise on kahekorruseline sees on peosaal väikese lava ja 120 istekohaga. Seal sees on veel ka koosolekute, kursuste ja huvitegevuste ruumid. Põhieesmärgiks on eesti rahvuskultuuri traditsioonide säilitamine ja edasiarendamine. Meile (Hanna Brita, Karita) ja meie pere jaoks on see täthis kuna seal toimub palju üritusi, laatu ja tähtpäevade tähistamisi.

# data[].attributes.body
Tegemist on vana kolhoosi kontoriga, misasub Viru-Nigulas. Peale kolhoosi tegevuse lõppemist oli seal raamatukogu ja kauplus. See on minu(Karita)mu vanaema ja pere jaoks tähtis kuna kunagi asus seal minu vanaema pood mis oli nimetatud minu ema järgi.

# data[].attributes.location_name
Kunda Muusikakool, Kasemäe, Kunda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kunda Muusikakool, Kasemäe, Kunda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kunda Muusikakool, Kasemäe, Kunda, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kunda Lastemuusikakool asutati 1963. aastal. Kuid mõte sellisest koolist küpses juba varem. Lähimaks eeskujuks oli Rakvere Lastemuusikakool, mis selleks ajaks eksisteerinud juba 20 aastat. Aastast 2020.01.09 Kunda Muusikakooli ja Aseri Muusikakooli ühinesid. Mõtte algatajaks ja teostajaks oli tolleaegne keskkooli muusikaõpetaja, aktiivne Kunda linna muusikaelu edendaja Mae Tammis. Esimesel tegevusaastal õpetati lastemuusikakoolis 57-le õpilasele klaverit ja akordionit. 1964.a on muusikakool oma maja Mere tänaval. Samal aastal lisandus puhkpilliõpetus, 1967.a viiul. See on minu (Hanna Brita) jaoks oluline koht, sest seal veetsin viiulit õppides peaaegu kogu oma põhikooli aja, 8 aastat.

# data[].attributes.location_name
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas, Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas, Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas, Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
See on Viru-Nigulas asuv mälestussammas. Selle püstitamise põhimõttek oli mälestada Vabadusesõjas langenutele. See avati 1936 12.juulil. 1940 see lõhuti nõukogude okupatsiooni ajal septembris-oktobris. 9. augustil 1942 Saksa okupatsiooni ajal sammas taasavati.1944. aastal sügisel Nõukogude okupatsiooni ajal lõhuti taas sammas. 22.juulil 1990 taasavati sammas. See on meie (Karita ja Hanna Brita) ja pere jaoks tähtis kuna selle juures võtame vastu Vabariigi aastapäeva sündmuse ning oleme uhked selle üle, mille nimel me seisame.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja Valla Raamatukogu, Lõuna, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja Valla Raamatukogu, Lõuna, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja Valla Raamatukogu, Lõuna, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Üks huvitav lugu Väike-Maarja raamatukogust on see, kuidas raamatukogu sai oma esimese arvuti.

Nimelt vöitis raamatukogu ühel aastal kohaliku ettevôtte korraldatud loosimängu ning auhinnaks oli arvuti. Sellest ajast peale on raamatukogu olnud kaasaegne ja uuendusmeelne ning pakub oma külastajatele kaasaegseid voimalusi trükimaterjali laenutamiseks ja lugemiseks.

Raamatukogu on kohaliku kogukonna jaoks oluline koht, kus saab mitte ainult raamatuid laenutada, vaid ka kohtuda teiste raamatusopradega ning osaleda erinevatel üritustel.

# data[].attributes.body
Kool loodi 1996. aastal. Muusikakoolil on oma puhkpilliorkester, vaskpilliansambel, keelpilliansambel. Väike-Maarja Muusikakoolis on võimalik õppida järgmistel erialadel: akordion, klaver, viiul, kitarr, puhkpillid. Alates 5. eluaastast on kõikidel lastel võimalik osaleda eelklassi töös, kus arendatakse lapse muusikalisi võimeid. Lauldakse, mängitakse, tutvutakse koolis õpetatavate pillidega. Väike-Maarja muusikakool pakub piirkonna lastele ja noortele võimalust omandada muusikaline põhi- ja keskharidus. Kool on andnud palju kontserte ja osalenud paljudel kultuuriüritustel nii oma vallas kui ka mujal. Samuti on ta edukalt esinenud mitmetel riiklikel ja rahvusvahelistel festivalidel. Kool alustas 51 õpilase ja 6 õpetajaga. 2005. aastal ühines Tapa Muusikakooli Simuna filiaal Väike-Maarja Muusikakooliga. Ühinemise ajal oli Väike-Maarjas 68 ja Simuna koguduses 14 õpilast.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja Muuseum, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja Muuseum, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja Muuseum, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Väike-Maarja muuseumi juhatajana alustas tööd Edgar Tammus alates 2. juulist. Ta töötas viimased kolm aastat Väike-Maarja gümnaasiumi ajaloo-ja geograafia õpetajana. Väike-Maarja muuseumi asutas Väike-Maarja kolhoos 1986. aastal. Muuseum asub endises kihelkonnakooli majas. See maja renoveeriti 1984 aastal pärast põlengut. Ehitamiseks kasutati kooliaegset plaani.

# data[].attributes.body
Väike-Maaria vallavalitsus asub Lääne-Viru maakonnas ja pakub erinevaid teenuseid kohalikule kogukonnale. Vallavalitsus tegeleb erinevate küsimustega, nagu näiteks haridus, tervishoid, sotsiaalhoolekanne ja infrastruktuur.

Vallavalitsus on kohaliku omavalitsuse juhtorgan, mis vastutab valla arengu ja heaolu eest. Väike-Maarja vallavalitsus on avatud ja kaasav ning soovib tagada köikide kogukonnaliikmete heaolu.Vallavalitsus töötal selle nimel, et tagada kogukonna liikmetele parimad vöimalikud teenused ning luua kaasaegne ja elujöuline kogukond.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja skulptuuriaed, Tamsalu mnt, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja skulptuuriaed, Tamsalu mnt, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja skulptuuriaed, Tamsalu mnt, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Väike-Maarjas asub käsitöömeister Sirje Lippasaare ja ta ema poolt kujundatud skulptuuriaed. Nende loodud skulptuuriaed on vähemasti sama kuulus kui aleviku keskväljakul asuv Georg Lurichi monument. Tänavu paelub mitmekümne käsitööna valminud kuju hulgas nii kohalike kui ka möödasõitjate pilku kogukas kaamel koos kaameliajajaga. Kaamli kuju sellepärast ,et Väike-Maarjas Virumaal on kaamelid ka varem viibinud.  Käsitöömeister Sirje Lippasaar mainis, et tema sai kaameli tegemise idee Aafrika reisilt ja kavatseb tulevikuski eksootiliste loomade loomist proovida. Tänavused kaugeimad skulptuuriaia külalised saabusid Väike-Maarjasse aga Kanadast ja lubasid kindlasti järgmisel suvel tagasi tulla, sest taiesed jätnud neile vapustava mulje. 2016. aasta andmete järgi on skulptuuriaias 37 erinevat kuju.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja kalmistu, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja kalmistu, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja kalmistu, Pikk, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kalmistu rajati Venemaa keisrinna Katariina II ukaasi põhjal 1774. aastal Väike-Maarja koguduse uus surnuaed kirikust põhja poole Ambla ja Rakvere mnt vahele. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks. Kalmistu paikneb Uudeküla – Väike-Maarja tee (Tamsalu maantee) ja Rakvere maantee vahelisel alal. Kalmistul asuvad II maailmasõjas hukkunute ühishaud ja Jakob Tamme haud. (Jakob Tamm oli eesti luuletaja, üks tuntumaid eesti valmikirjutajaid)

# data[].attributes.body
Väike-Maarja Seltsimaja juhataja on Terje Kümnik.1912. aastal ehitati Väike-Maarja Põllumeeste Seltsi Maja. Juba enne kui maja valmimis sai oli seal aktiivne kultuurielu. Seal tegutsesid orkestrid ja koorid.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja Gümnaasium on kool, mis asub Lääne-Virumaal Väike-Maarjas. Koolil on kaks hoonet - peahoone ja põhikoolihoone. Koos alg- ja põhikooli klassidega õppis gümnaasiumis 2007. aasta jaanuaris 472 õpilast. Arhiividokumentide andmetel avati Väike-Maarjas kihelkonnakool esmakordselt 1723. aastal. Revolutsiooni tulemusena ei tegutsenud 18. sajandi lõppedes Väike-Maarja kihelkonnas ükski kool. Väike-Maarjas avati kihelkonnakool taas 1873. aastal. Õpetust anti kihelkonnakoolide programmi järgi, suuremat rõhku pandi saksa ja vene keelele. Väike-Maarja kooliloos on eksisteerinud ka tütarlastekool. Kool tekkis ruumipuudusel, kuna kihelkonnakooli tütarlapsi enam vastu ei võetud. Kolmekümnendate aastate teisel poolel toimusid hariduselus pidevad muudatused ning seoses sellega oli koolil ka pidev hävimisoht. Tänu toetajatele jäi Väike-Maarja siiski riiklike keskkoolide võrku. Reformide käigus muudeti pidevalt ka kooli nime ja kooliastmete paigutust. Alates 5. maist 1995. aastast kannab kool Väike-Maarja Gümnaasiumi nime.

# data[].attributes.body
Väike-Maarja valla territooriumil asuvad Simuna, Triigi ja Väike-Maarja spordihooned. Viimane sai valmis 2007.a sügisel. Ebaveres asub Ebavere tervisespordikeskus heas korras jooksu- ja suusaradade ning 2008.a sügisel valminud olmehoonega.
Sport on Väike-Maarja vallas au sees. 2007. ja 2008. aasta sportlike tulemuste ning spordiobjektidele tehtud investeeringute põhjal tunnistati vald Lääne-Viru maakonna kõige sportlikumaks omavalitsuseks. Spordikeskuses tegutseb  Rahvaspordiklubi. Klubi on loodud sporditegevuse edendamiseks avalikes huvides Väike-Maarja vallas. Klubi tegevuse eesmärk on suunatud oma liikmeskonnale ning ka spordile laiemalt. Klubi ei ole kasumit taotlev organisatsioon, millest tulenevalt ei ole majandustegevuse kaudu tulu saamine Klubi põhitegevus.

# data[].attributes.location_name
Väike-Maarja Kirik, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Väike-Maarja Kirik, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Väike-Maarja Kirik, Tamme, Väike-Maarja, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kirik on pühitsetud neitsi Maarjale ja on ehitatud 1346. aastal, Taani Kuningas Valdemar IV korraldusel kindluslirikuna seal varem asunud kabeli asemel. Algselt oli see Simuna kiriku abikirik. Iseseisvaks kirikuks sai kirik 14. sajandil. Kirikuõpetaja oli Ludwig Fankhaeneli ajal (1872–1892), tehti kirikus 1873. aastal suuremad uuendused, mille käigus lammutati kiriku sissekäigu juures olnud ehitis ning avastati "kiriku ukse kõrvalt, paremal pool surnukeha sissemüürituna. Kiriku tagaseinas 3 pealuud sissemüürituna ja kiriku põranda alt 2 muumiat, mis täiesti alles olid''

# data[].attributes.location_name
Palermo suusarajad, Tammiku, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Palermo suusarajad, Tammiku, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Palermo suusarajad, Tammiku, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Palermo terviserada asub kesklinna vahetusläheduses Palermo metsas. Terviserajal on 2km & 3km valgustatud saepuru- ja loodusliku kattega rajad, mis on avatud aastaringi suusa- ja liikumishuvilistele. Lisaks talvistele suusaradadele on Palermos külastajatele avatud ka kelgumägi ning jõulinnak. Terviserajad on kõigile tasuta avatud. Linnajagu sai nime seal 19. sajandi algul kaupmees Pervoi rajatud Palermo nimelise trahteri järgi. Trahteri juurde oli rajatud kaunis aed. Lagendikust kujunes populaarne linnarahva jalutus- ja ajaveetmiskoht. Metsatukka hakati linnaosa järgi kutsuma Palermo metsaks. Palermo mets on Rakvere koolides õppinud õpilastele tuntud kehalise tundide pärast, seal toimusid iga aasta suusatunnid.

# data[].attributes.body
Narva raekoda on 17.sajandi teisel poolel ehitatud Narva linna kohtu- ja valitsusorgani rae hoone, mis asetses Narva Raekoja platsi ääres. See on üks väheseid barokiaegse Narva tänapäevani säilinud ehitisi. Seal on segunenud saksa, rootsi ja itaalia arhitektuuri mõjud. Narva raekojale paigutati esimese hoonena Eestis kodanliku õhukaitse kinnisvaramärk. Narva raekoda sai tugevalt kannatada Teises maailmasõjas, kui hävis torn, katus, vahelaed jne. Hoone restaureeriti.

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ida-Virumaal. See on umbes 30 meetri kõrgune, Eesti ja ka Baltimaade kõrgeim. Juga ei ole looduslik ja saab vee Valaste ojast. Valaste juga on eksisteerinud üle 180 aasta, sest juba 1840. aastal kirjutas sellest kohalik saksakeelne ajaleht kui „maailmaimest“. Valaste joa trepistikult ja matkarajalt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Vaateplatvormilt on suvel hea jälgida paljanduvaid geoloogilisi kihistusi. Valaste joaastangus paljanduv maapõue läbilõige algab ligi 2 m paksuse moreeni kihiga. See tunnistab seda, et siit on kunagi mandriliustik üle käinud, millele järgnes meri.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Üks kaunimaid loodusmaastikke Virumaal on kindlasti kaitsealune Pandivere maastikukaitseala. See ala asub umbes 30 km kaugusel Rakverest ja hõlmab 48 000 hektarit. Pandivere maastikukaitseala on tuntud oma kaunite maastike, rikkaliku looduse ja mitmekesise kultuuripärandi poolest. Seal on palju põnevaid looduslikke vaatamisväärsusi, nagu näiteks kõrged rabamassiivid, sügavad järved ja kaunid metsad. Pandivere maastikukaitseala on ka koduks paljudele haruldastele taimeliikidele, sealhulgas sammaltele, orhideedele ja muudele taimedele, mida mujal Eestis ei leidu.

Lisaks loodusele on Pandivere maastikukaitseala ka rikkaliku kultuuripärandiga. Siin on palju ajaloolisi paiku, sealhulgas muistseid kivikalmeid ja linnuseid. Üks tuntumaid paiku on kindlasti Rakvere linnus, mis asub maastikukaitseala servas.

Pandivere maastikukaitseala on suurepärane koht matkamiseks ja looduse nautimiseks. Siin on palju matkaradu, kust saab imetleda kauneid maastikke ja looduse ilu. Lisaks matkamisele saab siin tegeleda ka kalapüügi, marjade ja seente korjamise ning muude looduslike tegevustega.

# data[].attributes.body
Mahu on küla mis asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Mahu küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. See asub Soome lahe rannikul. Seal asub ka Mahu sadam ja külast lääne poole jääb Mahu soo. Soo pindala on 555 ha ja turbakihi paksus on kuni 6 meetrit.Magu külas on sündinud meteoroloog ja meremees Eduard Kägi. Seal sündis ka ooperilaulja Aaro Pärn. Mahus on ka väga ilus rannd kus käime suvel ujumas.

# data[].attributes.location_name
Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kalvi tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Lääne-Virumaal, Viru-Nigulas asub küla Kalvi. Kalvis on superland, 50 meetrit üle merepinna ulatuv Kalvi pank ja Kalvi vasallinnuse varemed. Seal asuvas Kalvi mõisas pankrannikul asuvas lossis tegutseb hotell ja restoraan. Varem on küla kuulunud ka Viru-Nigula kihelkonda.

# data[].attributes.location_name
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.headline
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.subject
Viru raba vaatetorn, Kolga, Harju maakond

# data[].attributes.body
Viru raba rada on 3,5 km ja ringi pikkus on 6km. Raba algus on Liiapeksi oksa maanteel ja lõppeb Jõelähtme-Kamba tee äärest.  Sellele on iseloomulik paks turbalasund, laukad, liigi vaene taimestik ja älved. Rada tutvustab kõrgsoo maastikku ja -taimestikku. Õpperada tutvustab vallseljakut, rabataimestikku, endiseid liivaluiteid ja nõmmemetsa. Läbi raba liikumiseks on laudtee ja selle keskel asub vaatetorn. Selle nimi on tulnud selles , et see asub ajaloolise Harjumaa idaosas, vastu Virumaad. Viru raba vanus on ligikaudu 3000 tuhat aastat.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Kiviõli poolkoksimäed ehk Kiviõli tuhamäed on põlevkivi poolkoksi  kuhjamisel tekkinud mäed Kiviõli loodeosas. Mägesid nimetatakse sageli ekslikult tuhamägedeks. Kiviõlis asub kaks mäge: vana ja uus. Vana poolkoksimäe absoluutne kõrgus on 138 meetrit ja uue mäe kõrgus on 135 meetrit. Mäed on tekkinud Kiviõli ja Kohtla-Järve keemiatehase poolt põlevkivi tootmisel tekkinud poolkoksi ladustamisel.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on Eestis esimesena avatud rahvuspark, mis avati 1 juunil 1971.a. Rahvuspark on 74 784 hektarit suur. Rahvuspargis kaitstakse metsa-, soo- ja rannaökosüsteeme. Lahemaa rahvuspargi alla kuulub Viru raba, Võsu suvekuurort, rahulik Käsmu, Vihula mõis, Sagadi mõis, kalurite küla Vergi, ning palju muudki. Lahemaa järgi on ka nimetatud mesi, nimega "LAHEMAA MESI", mille mesilased paiknevad Lahemaal.

# data[].attributes.location_name
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Maarja kabel, Maarja, Viru-Nigula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Maarja kabel on varemete kabel mis asub Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas. Tegemist on vanima kivist sakraalehitisega Virumaal. Kabeli varemed on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Kabel on pühendatud Neitsi Maarjale.
1268. aastal Viru-Nigula lähedal toimus Vene vägede lahing ja arvatakse ,et kabel on mälestuseks Liivi Ordu ja Vene vägede lahingust.Tänaseni pole selge, miks kabel ehitati. 16. sajandil pärast reformatsiooni kabelit enam ei hooldatud. Hiljem hakkati kabelit seostama rahva ebausuga ja lammutati see 17. sajandil osaliselt ja lagunes.

# data[].attributes.body
Vergi küla on suuresti kaluriküla, peamiselt kalastati rannavetes, kust püüti räime ja kilu. 1905. aastal asustati Vergi Kalurite Ühistu. Vergi jahisadam on Soome lahe kaldal Lahemaa rahvuspargis asuv väikesadam. Vergi sadam asustati 1936.aastal.
Vergi sadamas asub ka tuletorn, mida kasutati Eesti NSVi Liidu ajal. Rannaäärde püstitati esimene kolme meetrine tulepaak 1924.aastal ning 1936.aastal ehitati raudbetoontorn, mis on tänaseni säilinud ning nii tekkiski tuletorn.

# data[].attributes.location_name
Lammasmäe Puhkekeskus OÜ, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Lammasmäe Puhkekeskus OÜ, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Lammasmäe Puhkekeskus OÜ, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Lammasmägi on Kundast 4 km kaugusel Kohala suunas asuv puhkekeskus. Seda nimetatakse ka üheks vanimaks inimasula paigaks Eestis. Lammasmäe asukoht leiti aastal 1886. 8700-4950 ekr elati asulas, kus viibisid keskmise kiviaja kütid ja kalastajad, järeldatakse leidudest. Hiljem, kui leiti sarnase vormiga luuriistu mujalt, hakati mesoliitikumi kultuuri järgi seda nimetama Kunda kultuuriks. Järve saarelt on leitud umbes 3800 eset. Endist asulat meenutab Lammasmäeks nimetatud rohtunud küngas. Lammasmäe asula teeb eriliseks see ,et tavapäraste kiviesemete leiukohtade kõrval on seal säilinud hulgaliselt luust ja sarvest tööriistu.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnus asub Vallimäel, see on olnud muinas-Viru suuremaid linnuseid. Linnus on avatud kui muuseum, kus külastajatele on loodud keskaegne miljöö ning meelelahutus- ja haridusprogrammid. Vaatamiseks on avatud ka mitmed näitused, kus saab tutvuda linnuse ajaloo, timuka töö, keskaegsete ravivõtete ja mõõkade ajalooga. Linnuse ruume renditakse välja ka erinevate ürituste läbiviimiseks. Külastajad saavad proovida vibulaskmist ja võidelda pehmete mõõkadega. Lisaks on linnuses karjaaed, kus kitsed, sead ja haned vabalt ringi jooksevad, pakutakse ka ratsutamisvõimalusi. Linnus on üks peamisi vaatamisväärsusi Rakveres.

# data[].attributes.headline
Rakvere teater , Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere teater , Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere teater on meile tähtis kuna seal on toimunud paljud etendused. See on koht kus me algklassides käisime jõuluetendustel ja väljasõitudel.Rakvere teater avati aastal 1940 aktuse, kontserdi ja pitsballiga. Selle juht on Velvo Väli. Peamajas suures saalis asub neil klassikalise itaalia lavaga 405-kohaline teatrisaal. Parteris on neil 279 kohta ja rõdul 126 kohta. Neil on olemas veel väike saal mis asub väikses majas ja seal on 104 kohaline black-box stiilis saal. Selle kõrval asub Rakvere teatrikino mis sai alguse aastal 2016 augustis. Kinos on 144 kohta. Nii teatris kui ka kinos toimub koguaeg tegevusi ja üritusi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimäel on unikaalne vabaõhukeskus, mis paikneb ligi seitsmel hektaril. Rakvere Vallimäe kahe nõlva vahele on loodus suurejooneline pealava, kuhu saab ära mahutada üle 4000 pealtvaataja ja ka ringlava-amfiteater, kuhu saab mahutada umbes 800 külastajat. Kõik inimesed, kes vähemalt külastavad Lääne-Virumaad, peaks kohe kindlasti vaatama Rakvere Vallimäe üle. Kuid ka vallimäel on pikk minevik. Kõigest viie aasta eest laius siin väike lava ja üpris kurvas igavas seisus kaks mäge. Enne vabaõhu keskuse ehitamist käidi siin igal talvel kelgutamas ja see oli väga populaarne vastlaliu paik Rakveres. Kuid Vallimäel asuvad ka Rakvere Linnuse varemed. Esimesed arheoloogilised jäljed linnusest pärinevad juba 5-6.saj. Seega võib sellest järeldada, et siin kandis on elatud juba üle 15 sajandi.

# data[].attributes.location_name
Pikk 40, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.headline
Pikk 40, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.subject
Pikk 40, Rakvere, 44307 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Pikk 40 tänava majas alustas Rakvere riigigümnaasiumi esimene G1 lend. See maja jääb paljudele just sellepärast meelde, et pea pool kooliaastat veetsime me siin majas ja see muutus meile väga hubaseks. Kuid sellel majal on veel pikk ja austusväärne minevik. Osade  inimeste arvate on see Rakvere kõige tähtsam maja just sellepärast, et sellel majal on pikk ja mainekas ajalugu. 1805 alustas selles majas Rakvere Kreiskool. 1886 aastast tegustses siin Rakvere Linnakool ja Kõrgem Algkool kuni 1918 aastani. 1902 aastast aga anti selles majas Pedakoogilisi kursuseid. Kuid juba 1918 aastal õppisid siin Rakvere Linna 3. Algkooli õpilased 1944 aastani. 1944 Tuli siia Rakvere Vene Keskkool ja pesitses siin 1963 aastani. 1964 aastal tuli siia aga lasteaed, nimelt Rakvere 3. Lasteaed. 1990 tegutses siin Norax ja lõpetuseks 2001 aastast, 18 aastat tegutses siin Tallinna Ülikooli Rakvere kolledž. 2019 aastast on see maja tühi olnud kuni ka praegusine. Eelmise aasta (2022) septebrist kuni selle aasta (2023) jaanuarini õppisime siin meie. Nüüdseks on maja jällegi tühi, kes teab kui kauaks. :(

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakveres asuv Tarvase kuju (skulptuur) on Rakvere üks tuntumaid sümboleid, mille järgi ka Rakveret ka tuntakse. Tarvase järgi on pandud ka nimi korvpalliklubile "Tarvas".  Tarvas asub Rakvere vallimäel, Rakvere Linnuse kõrval, seega külastavad seda ka paljud Linnuse külastajad. Skulptuuri autor on Tauno Kangro. Kuju avati 15. juuni 2002 aastal, mil tähistati Rakvere Lübecki linnaõiguste andmisest. Kuju on 7,1 m pikk, 3,5 m kõrge (koos graniitalusega 5 m), sarvede vahe on 3,4 m ja kaal 7000 kg.

# data[].attributes.body
Võsu on suve kuurort. Siin asuvad paljude inimeste suvilad ja maakodud. Suvel toimuvad Võsul paljud erinevad üritused ja on avatud isegi surfikool.  Võsu rannas käiakse päevitamas nii Rakverest kui ka üle Lääne-Virumma ja ka kaugemalt. Talvel on siin pigem rahulikum ja enamus paigad on kahjuks suletud. Võsu asub ka Lahemaa rahvuspargi alal, siin kaitstakse metsa-, soo- ja rannaökosüsteeme. Lahemaa rahvuspark oli esimene rahvuspask, mis loodi Eestisse 1971 aastal ja tol ajal olles Eesti NSV , oli see ka esimene rahvuspak mis loodi Nõukogudeliitu. Lahemaa on muide ka Eurooma üks tähtsamaid metsakaitsealasid.

# data[].attributes.body
Vasta Kool on põhikool, mis asub Lääne-Viru maakonnas. See on mõisakool.Selles koolis said minu (Karita) ja Hanna Brita õppimised alguse. See on meie jaoks tähtis kuna sealt on tulnud kaasa terve lapsepõlv ja mälestused. Kool ehitati üles kogu kihelkonna abiga. Kool asutati aastal 1867 ja see alustas vallakoolina. 1918 aastal tekkis vastal 3 klassiline algkool. 1991 aastal sai Vasta Koolist põhikool (1-9 klass). Esimene õpetaja oli Jürgen Bläs 17.sajandil ja sel ajal puudus koolimaja ja kasutati eramaja.  Aastal 1643 õpetati seal juba lugemist.