# data[].attributes.body
Emumägi on Põhja-Eesti kõrgeim looduslik tipp. Suhteline kõrgus on 79 ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Asub Pandivere kõrgustiku lõunaserval, Lääne-Virumaa Väike-Maarja vallas Emumäe külast 2 km kirdes.

Emumäel asub puidust vaatetorn, kultuuriseltside puukujude allee, kännumaja, päikesetõusumaja, vana kalmistu, "Kersna pink", telkimis- ja piknikukohad.

Muistendi kohaselt on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast.

Emumäe ja selle lähipiirkonna kaitseks on loodud Emumäe maastikukaitseala.

Emumäe juures asuv Emumäe küla on 781. aastat vana – seda kohanime mainiti esmakordselt aastal 1241.

(https://et.wikipedia.org/wiki/Emum%C3%A4gi)

# data[].attributes.location_name
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kurtna järvestik – Eesti järvederikkaim ala, Vasavere, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kurtna järvestik on Eesti suurim järvestik, mis asub Ida-Viru maakonnas Illuka vallas.

Kurtna järvestik on Eesti unikaalseimaid järvealasid, kuhu kuulub 42 järve suurusega 0,2–136 hektarit.

Järved on tekkinud mandrijää taganemisel kruusa ja liivaga ja mahajäänud hiidjääpankade sulamisel söllidesse. Maha jäänud kruus ja liiv tekitasid omakorda mõhnastiku ja oosid.

Järvede ja järvi ümbritseva nõmmemetsa kaitseks on loodud Kurtna maastikukaitseala. Kaitseala loodi 1987. aastal. Kurtna maastikukaitseala pindala on 2557 ha. Osa Kurtna järvestiku järvi on jäetud väljaspoole kaitseala piire.

Mõningates järvedes kasvab haruldasi taimi, nagu vesilobeelia ja järv-lahnarohi.

(https://www.kalapeedia.ee/kurtna-jarvestik.html)

# data[].attributes.location_name
Aluoja joastik Mägara ojal, Pühajõe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Aluoja joastik Mägara ojal, Pühajõe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Aluoja joastik Mägara ojal, Pühajõe, Ida-Viru maakond

# data[].attributes.body
Aluoja joastik on joastik Ida-Viru maakonnas Toila vallas Pühajõe külas.
Aluoja joastikust avaneb vesine vaatemäng. Aluoja joastik saab oma veed Mägara ojalt ja enne Pühajõe orgu laskumist moodustab Mägara oja umbes 700 m pikkuse ja u 10 m sügavuse kanjoni. Joastik koosneb viiest suuremast astangust.

(https://www.puhkaeestis.ee/et/aluoja-joa-vaateplatvorm)

# data[].attributes.body
Arkna mõis asub Jõgevamaal Põltsamaa vallas. Mõisa ajalugu ulatub tagasi 16. sajandisse, mil selle valdajaks oli von Sackenite aadliperekond. Mõisa praegune peahoone ehitati 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses.

Mõisa peahoone on klassitsistlikus stiilis ja ehitatud kollasest paekivist. Hoone on kahekorruseline ning selle fassaadil on neli kivist pilastrit. Peahoone kõrval paikneb kaunis park, kus leidub mitmeid haruldasi puuliike.

Arkna mõisal on olnud mitmeid erinevaid omanikke ning mõisa ajalugu on seotud ka kohaliku elu edendamisega. Näiteks rajas mõisnik Friedrich von Helmersen 19. sajandi alguses Põltsamaa lähistele esimese Eesti puuvillavabriku.

Tänapäeval on Arkna mõis eravalduses ning osa hoonetest on renoveeritud ja kasutusel erinevate ürituste korraldamiseks, näiteks pulmadeks ja seminarideks. Lisaks on mõisa territooriumil avatud väike hotell ning restoran.

# data[].attributes.body
Porkuni järv asub Lääne-Virumaal Porkuni alevikus. See on Eesti üks vanimaid järvi, mis tekkis umbes 7000 aastat tagasi jääaja lõpus. Järve suurus on umbes 4,9 km² ja suurim sügavus 14,2 meetrit.

Porkuni järv on populaarne kalastuskoht, kus leidub peamiselt haugi, ahvenat, koha, linaskit ja kiiska. Samuti on järve ümbruses palju matka- ja jalgrattaradasid ning erinevaid puhkamisvõimalusi.

Porkuni järve ümbruses on mitmeid ajaloolisi paiku, sealhulgas Porkuni kindlusmägi ja Porkuni mõisa varemed. Legendi järgi asub Porkuni järves ka haldjate loss.

Oleme selles kohas ka märganud kllimamuutuste mõjusid. Näiteks suvel kuumade ilmadega on järves palju rohkem vetikaid ning samuti on alanenud ka järve veetase tunduvalt.

# data[].attributes.body
Letipea neeme ja kaluriküla on kuulus suurte rändrahnude poolest. Küla alguses saab märgata Tagaküla Suurkivi ning selle ümbermõõt on ligi 30 ja kõrgus 4 meetrit. Ehalkivi on looduskaitse all olev kivi, mis seisab päris kalda veerel. Ehalkivi on Põhja-Euroopa suurim kivimürakas. Ehalkivi sai oma nime sellest, et kui päike loojub, siis see kaob tervenisti tema taha ära.
(viru-nigula.ee/looduskaunid-ja-ajaloolised-kohad)

# data[].attributes.body
Pada linnus asub Pada jõe idakaldal jõe ja kirdest suubuva orundi vahel. See on neemiklinnuse tüüpi linnamägi. Pada linnus jääb Lääne-Virumaa maakonda Viru-Nigula valda. Pada linnuseõu on ringikujuline ning nõlvad on 16-18 meetri kõrgused. Linnuses on ka kolm väravakohta, üks asub kirdenurgas, teine edelaotsal ja kolmas loodeküljel. (et.m.wikipedia.org/wiki/Pada_linnus)

# data[].attributes.body
Tammealuse hiis asub Samma külas, mis on üks Maavalla pühapaik. Üksik pühatamm kasvab hiie südames, selle kõrval on ohvrikivi ning seal on ka silmaallikas. 1920. aastal sai hiie vana tamm tulega hukka, kuid selle asemele on kasvanud uus. Muistsete pühapaikade taasavastamine ja kaitsmine hakkasid Samma hiiest. 1988. aastal Helmut Elstrok algatas hiie uuseti kasutusele võtmise. (et.m.wikipedia.org/wiki/Tammealuse_hiis)

# data[].attributes.body
Sagadi mõis asub Sagadi külas Lääne-Viru maakonnas. Sagadi mõisa ajalugu ulatub rohkem kui 500 aastat tagasi. Sagadi mõisakompleksi keskmes paelub pilku mõisa härrastemaja.

Tänasel päeval on endised aidad, tallid, meierei, tõllakuur, laudad ja muud hooned saanud endale uued funktsioonid. Sagadis toimivad koos metsamuuseum ja mõis-muuseum, looduskool, hotell ja restoran. Praeguseks on Sagadist kujunenud tuntud loodusharidus-, kultuuri- ja turismikeskus.

Sagadi mõisakompleks on riikliku tähtsusega arhitektuurimälestis, mille muudab haruldaseks tema terviklikkus: mitmete kõrvalhoonete arv korrastatud teede, alleede, pargi ja tiikidega.

(sagadi.ee) (puhkaeestis.ee)

# data[].attributes.body
Altja on rannaküla, kus majad paiknevad piki ühte külatänavat. Altja kaluriküla esineb kirjalikes allikates esmakordselt 1465 a. Sel aastal on mainitud Oandu jõe suudmes olevat kalapüügikohta, mis kuulus Annikvere mõisale. Altja küla esimesed talunikud võisid olla rootslased.

Praegused rannatalud on pärit 19.saj lõpust ja 20.saj algusest ning need on Uustalu ja Toomarahva tüüpilised rannatalud. Altja neemel saab näha ka taastatud võrgukuure.

Altja pühapaik on Varetnõmme mets, kus asub vana kivikangur, kuhu rahvas on traditsiooni järgi toonud aasta esimesi viljateri ja muid ande. on ka kiigeplats ning rahvuslikke roogi pakkuv Altja kõrts.

(puhkaeestis.ee) (vikipeedia.org)

# data[].attributes.body
Vainupea küla on üks paljudest põhjarannikule jäävatest ajaloolistest rannaküladest. Küla on tänaseni tuntud suurepärase suvituskohana, kuna küla pakub vaikust ja privaatsust. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga elab külas 51 inimest, kuid kogukonna suuruseks on hinnanguliselt 250 inimest.

Vainupeal asub kabel, mis on Eesti kõige mereäärsem pühakoda. Pulmalistele ja pulmakorraldajatele on Vainupea tänu romantilisele rannakabelile meelispaigaks.

Vainupeal on ka väike sadam ning suvitajate lemmik Suureliiva rand. Sadamahoone on praegu erakätes, kuid seal pakutakse majutust. Vainupea küla on pärjatud "Lääne-Virumaa aasta küla 2023" tiitliga.

Suveti on olnud rohkem vetiksõitsenguid, kaasa arvatud ka sinivetikate õitsenguid. Vetika õitsengud on seotud kliimamuutustega.
(vainupea.ee)

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Mina kuulun Rakvere Riigigümnaasiumi kogukonda. Meil käib koolis umbes 450 õpilast. Koolis õpilased suhtlevad omavahel ning on mõningad tunnid isegi koos mitme erineva klassiga. Koolis toimuvad üritused, kus kõik saavad omavahel suhelda ja toredalt aega veeta. Toimuvad ka loengud, kus paljud õpilased osalevad.

Kevin Männik G22

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mina kuulun Rakvere Riigigümnaasiumi G22 klassi kogukonda. Klassiga on mul palju ühiseid tunde ning selle tõttu oleme pidevalt koos. Koolis näeme igapäevaselt üksteist ning mingil moel suhtleme. Vahel toimuvad ka väljasõidud ja ekskursioonid, kus käime terve klassiga ning veedame koos aega. Tundides vahel teeme rühmatöid ning nendes saan erinevate klassikaaslastega koostööd teha.

Eva Vybornova G22

# data[].attributes.body
Mina elan Kungla tänaval Rakveres ridaelamus ning minu jaoks on see samuti väikest viisi kogukond. Kuna meie ridaelamu on väike, siis on kõik naabrid üksteisega tihedalt seotud ning suheldakse ka omavahel palju rohkem. Samuti peab meil naabritega maja väline osa samasugune välja nägema ning see teeb ka meist väikse kogukonna. Tihti on meil üks eesmärk, ühised tegevused ja ühised mured ning rõõmud, kui need puudutavad meie maja. Näiteks ehitasid kõik naabrid alles endale uued terrassid ning ehituses tulid üksteisele kõik naabrid appi, nii nõu andes kui ka ehituses abistades. Eelmise aasta suvel värvisid kõik naabrid ka terve enda maja üle, üsna samal ajal.

Grete Rüüt G21

# data[].attributes.location_name
Väljavahi tee 5, Tõrremäe, 44415 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Ma kuulun Amici Dancers kogukonda. Varasemalt oli Amici Dancers lihtsalt üks tantsugrupp, aga alates 2022 sügisest on see ametlikult tantsukool, mis tegutseb nii Rakveres kui ka Tallinnas. Tantsukooli peamine treener on Kätlin Rosenblatt, kes selle grupi ka asutas. Seal on üle 150 tantsija ning kõikide vahele on tekkinud eriline side. Tantsukoolil on olnud 3 ametlikku kontserdit, millest 2 on toimunud Rakvere Teatris ning neid on kajastatud näiteks Virumaa Teatajas.

Lisete Sepajõe G22

# data[].attributes.location_name
Ööbiku, Rakvere, Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Linnuriik on linnaosa Rakveres, mis asub linna ääres. Ma kuulun sinna kogukonda, sest ma elan seal. Linnuriik on kogukond, sest seal on linnunimelised tänavad. Sel talvel sai linnuriik endale nimesildi, mis on nähtav pildil.

Lisete Sepajõe G22

# data[].attributes.body
Võsul toimub igal aastal Võsu Rannafestival. Olen käinud seal eelmisel aastal ning see oli väga tore kogemus. Seal oli palju erinevaid esinejaid ja on väga huvitav. Võsu Rannafestivali toimumise ajal on Võsu rahvast täis. Mingi aeg sooviks uuesti sinna minna ning nautida üritust.

Eva Vybornova

# data[].attributes.body
Käsmus toimub peaagu igal aastal festival Viru Folk. Igal aastal on seal erinevad esinejad. Olen lapsena käinud Viru Folgil mitmeid kordi ning see oli alati huvitav. Seal on ka laat ning erinevad müügipunktid. Viimastel aastatel pole ma otseselt Viru Folgil käinud, aga olin selle toimumise ajal Käsmus ning ikka kuulsin, kuidas esinejad laulsid. Mulle meeldib ka, et Viru Folgi ajal on Käsmus väga palju rahvast ning alati toimub midagi põnevat.

Eva Vybornova

# data[].attributes.body
Vihula mõisas on tihti suveti erinevad kontserdid. Väiksemana olen käinud mitmel Vihula mõisa kontseril, kuid kõige eredamalt on meeles Tanel Padari kontsert, kus käisin mitu aastat tagasi. Mulle meeldis kontsert kuna seal ei olnud liiga palju inimesi ning tänu sellele sai esinejat paremini näha ja kuulda.
Grete Rüüt

# data[].attributes.body
Eisma sadamas on peetud mitmel korral sadamapäevi, kus on esinenud erinevad inimesed. Mina olen käinud sadamapäevade kontserdil, kus esines Laura Põldvere. Kontsert oli väga tore ning ka intiimsem, sest rahvast ei olnud väga palju.
Grete Rüüt

# data[].attributes.location_name
Kadrina rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kadrina rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kadrina rahvamaja, Viru, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Olen Kadrina rahvamajas osalenud paljudel erinevatel üritustel, kuna elasin seal oma elust 9 esimest aastat. Olen osalenud seal näiteks nukuetendustel ning ka filmi vaatamistel. Täpselt ma neid kogemusi enam hästi ei mäleta, sest olin nende toimumise ajal üsna väike.
Grete Rüüt

# data[].attributes.body
Muuga tuulik oli üks tuntumaid tuuliku restorane Eestis. Tuulik ehitati 19. sajandi lõpus ja on hetkel kahjuks hüljatud.
See on mulle ja mu perele oluline koht, sest see on olnud ainuke toidukoht Muugas ning seal käisid paljud esinejad, keda sai vaatamas käia.
Lisete Sepajõe G22
(https://weskiwiki.ee/index.php?title=Muuga_tuulik)

# data[].attributes.body
Muuga on küla Lääne-Virumaal Vinni vallas.
See on oluline koht nii mulle, mu vanematele kui ka vanavanematele, sest me kõik oleme seal sündinud ja üles kasvanud.
Lisete Sepajõe G22

# data[].attributes.body
Haljala on alevik, mis asub Lääne-Virumaal. Rakverest asub Haljala edelas ning Tallinna-Narva maantest jääb vahetult põhja. Haljala kirik on ehitatud 14. sajandi lõpus ning seda peetakse Haljala üheks vaatamisväärsuseks. Haljala Püha Mauritiuse kogudus kasutab Haljala kirikut. 1241. aastal esimest korda mainiti Haljalat ning selle tähistamiseks on Haljalas püstitatud mälestuskivi. Haljalasse rajati 13. sajandil puukirik ning 14. sajandil kivikirik. 1687. aastal hakati Haljalas kooliharidust andma. Haljala kalmistu on rajatud 1786. aastal. Haljala rahvamaja tegutseb asulas alates 1985. aastast.
Haljala on minu ja minu pere jaoks oluline, sest seal asub minu isa pere poolt maja, kus on kaua elatud ning ka mina olen seal lapsepõlvest peale aega veetnud. (Eva)
(et.wikipedia.org/wiki/Haljala)

# data[].attributes.body
Käsmu on küla, mis asub Lääne-Virumaal Haljala vallas. See asub Käsmu poolsaarel. Käsmu kuulus Vihula valda enne Eesti omavalitsuste haldusreformi, mis oli 2017. aastal. Käsmus olev maantee läheb lõunasse ning mööda seda maanteed saab minna ja külastada läheduses olevaid asulaid. Need on asulad on Võsu ja Eru. Käsmu merekool tegutses külas aastail 1884-1931. Käsmus ehitati laevu ning Käsmu lahte peeti üheks Põhja-Eesti tähtsaimaks laevade talvitumispaigaks. Käsmus elas 105 elanikku 2000. aasta andmeil. Elanike arv on kasvanud 21. sajandil ning Käsmu on oma valla ainus küla, mille elanike arv kasvab. Käsmus toimub igal aastal üritus Viru Folk.
Käsmu on minu ja minu pere jaoks tähtis, sest Käsmus asub meil suvila, kus oleme igal suvel hästi aega veetnud. Meil on selle kohaga ka palju mälestusi. (Eva)
(et.wikipedia.org/wiki/Käsmu)

# data[].attributes.body
Laagna asum on suurim asum Kohtla-Järve linnas ja asub vaid mõne kilomeetri kaugusel Jõhvi linnast. Asumi elanikkond on ligikaudu 7 000 inimest ning see on tuntud oma suure elamupiirkonna poolest, kus on palju kõrghooneid ja kortermaju.

Laagna asumi areng sai alguse 1970. aastatel, kui hakati rajama suurt elamupiirkonda, et majutada Ida-Virumaa tööstusettevõtete töötajaid. Laagna asumis on ka mitmeid suuri kaubanduskeskusi, sealhulgas Prisma Peremarket ja Selver, samuti spordikompleksid, tervisekeskused ja muud teenused.

Laagna asumist võib leida ka mitmeid kultuuripärandi objekte, nagu näiteks Laagna kabel, mis on üks Kohtla-Järve linna vanimaid hooneid. Lisaks on Laagna asumist vaid lühikese autosõidu kaugusel Jõhvi, kus võib leida mitmeid ajaloolisi vaatamisväärsusi, nagu Jõhvi loss, Jõhvi kirik ja Jõhvi kontserdimaja.

Kokkuvõttes on Laagna asum Ida-Virumaal oluline piirkond, mis pakub elanikele mitmeid teenuseid ja võimalusi ning on samuti populaarne turistide seas, kes soovivad külastada Ida-Virumaa ajaloolisi ja kultuurilisi vaatamisväärsusi.
See asukoht on oluline mulle ja mu perele, sest minu vanaema on pärit sealt.
(Vikipeedia.org) (Kevin)

# data[].attributes.body
Tõrma asub Lääne-Viru maakonnas, Tapa vallas ja on tuntud oma kaunite maastike ja looduslike vaatamisväärsuste poolest. Tõrma maastikukaitseala asub selles piirkonnas ja see on loodud eesmärgiga kaitsta piirkonna erilist loodust ja elupaiku.

Tõrma maastikukaitsealal asub mitmeid erinevaid looduslikke vaatamisväärsusi, nagu näiteks Tõrma raba, mis on üks suuremaid rabasid Lääne-Virumaal. Raba on tuntud oma kaunite vaadete ja mitmekesise taimestiku poolest ning on populaarne matkamis- ja loodushuviliste seas.

Lisaks rabamaastikele võib Tõrmast leida ka mitmeid metsi, järvi ja jõgesid, mis pakuvad võimalusi erinevateks loodustegevusteks. Tõrma piirkonnas võib leida ka mitmeid kultuuripärandi objekte, nagu näiteks Tõrma kabel ja Tõrma mõis.

Tõrma on populaarne sihtkoht nii kohalike elanike kui ka turistide seas, kes soovivad nautida kaunist loodust ja rahulikku atmosfääri eemal linnakärast.
See on minu ja mu perele oluline koht, sest elasin seal esimesed kaks ja pool aastat oma elust. See koht oli ka mu vanavanaema elupaik väga pikka aega.
(Vikipeedia.org) (Kevin)

# data[].attributes.body
Alajõgi on Ida-Viru maakonnas asuv jõgi, mis voolab läbi Alajõe valla. Jõgi algab Alutaguselt ja voolab edela suunas, olles pikkuselt umbes 35 km.

Alajõgi on oluline veevarustusallikas nii inimestele kui ka loomadele, samuti on see oluline kalastuskoht, kus leidub erinevaid kalaliike, nagu haug, ahven ja linask. Jõe ääres asuvad ka mitmed kaitsealad, kus elavad haruldased taimed ja loomad.

Samuti on Alajõgi oluline osa Ida-Virumaa ajaloost ja kultuuripärandist. Jõe ääres asuvad mitmed ajaloolised vaatamisväärsused, nagu Kauksi rand, Alajõe mõis ja Toila-Oru park.
Minu vanaema jaoks on Alajõe oluline, sest see on koht, kus ta enda sõpradega tihti käis
(Vikipeedia.org) (Kevin)

# data[].attributes.body
Iisaku on alevik Ida-Virumaal ning see on Alutaguse valla keskus. 2020. aasta seisuga elab Iisakul 666 inimest. Iisakus tegutseb Iisaku gümnaasium. Kooli on esimest korda kirjalikult mainitud 1750. aastal. Iisakus on ka kirik, mõis, muuseum ja seltsimaja. Kirik on uusgooti stiilis ning see ehitati 1846. aastal. Mõis rajati 19. sajandi alguses, kuid sellises vormis mõisa enam ei ole. Muuseumis tutvustatakse Ida-Virumaa ja Iisaku ümbruse ajalugu. Hoone on kaarvatud ehitismäletiseks. Iisaku seltsimaja on ka tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Minu ja minu pere jaoks on Iisaku oluline, sest sealt on pärit minu ema poolt vanavanaema. (Grete)
(vikipeedia.org

# data[].attributes.body
Viru-Jaagupi on alevik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Alevik asub 15 km Rakverest kagus. 2022. aastal elas Viru-Jaagupis 356 elanikku. Viru-Jaagupis asub kirik, koolimaja, erinevad mälestusmärgid, kauplused ja discgolfipark. Koolimajas tegutseb noortekeskus, rahvaraamatukogu ning teeninduskeskus. Piirkonnas toimetab kohalik MTÜ Viru-Jaagupi Kogukonna Selts, kes korraldab alevikus erinevaid üritusi. Viru.Jaagupist on näiteks ka pärit eesti kunstnikud Kristjan Raud ja Paul Raud.
Viru-Jaagupi on minu ja minu pere jaoks oluline, sest Viru-Jaagupist on pärit minu ema poolt vanavanaisa ning seal elasid vanavanaema ja vanavanaisa peaaegu terve elu. (Grete)
(vikipeedia.org)

# data[].attributes.body
Eisma on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Eismal asub külalistemaja, sadam, rand ning palju suvilaid. Eisma asub põhjarannikul Lahemaa Rahvuspargi naabruses. Eisma Külalistemaja pakub erinevaid võimalusi nii privaatselt puhata kui suuremaid koosviibimisi läbi viia. Eisma sadam on erasadam, mis pakub sadamateenuseid kutselistele kaluritele, kohalikele laevaomanikele ning mereturistidele. Eismal on hea liivane rand. Eisma on pigem koht suvitajatele, eriti neile kellel on seal ka enda suvila.
Eisma on minu ja minu pere jaoks oluline, sest meil on samuti seal suvila, mis ehitati mitukümmend aastat tagasi meie pere enda poolt. Veedame seal suveti palju aega. (Grete)
(vikipeedia.org; eismasadam.ee; eisma.ee)

# data[].attributes.body
Jõhvi on linn, mis asub Ida-Virumaal Jõhvi vallas, Kirde-Eesti lavamaal. Jõhvi linna lõunaservas asub looduskaitsealune Jõhvi linna park ning põhjaservas voolab Pühajõgi. 1978. aasta süsigel avati Jõhvi kultuurikeskus, mis alguses kuulus Eesti Põlevkivile. Alles 1994. aasta augustis sai Jõhvi linn kultuurikeskuse omanikuks. Samale kohale rajati 2005. aasta sügisel Jõhvi kontserdimaja. Jõhvis on kaks kutselist lasteteatrit. Jõhvis on kaks põhikooli - eestikeelne ja venekeelne - ning riigigümnaasium. Linnas on ka kunstikool, muusikakool, noortemaja, spordikool ja Ida-Virumaa Keeltekeskus. Toiduainetetööstus on Jõhvi tähtsaim tööstusharu. (et.wikipedia.org/wiki/Jõhvi)

# data[].attributes.body
Kohtla-Järve on linn, mis asub Ida-Viru maakonnas. Kohtla-Järve koosneb viiest eraldi seisvast linnaosast, elanikkond on valdavalt venekeelne. Need linnaosad on: Järve, Ahtme, Oru, Sompa ja Kukruse. 2011. aasta andmetel oli eestlasi 16,1% elanikest. 15. juunil 1946. aastal sai Kohtla-Järve linna staatuse. Kohtla-Järve kujutab endast ette tööstuslinna ning tähtsaim tööstusharu on keemiatööstus. On ka teisend tööstusharud nagu mööblitööstus, metallitööstus, õmblustööstus ja ehitusmaterjalide tootmine. Linnas on kaks põhikooli ning kaks gümnaasiumit, millest üks on täiskasvanute gümnaasium. Kohtla-Järvel asuvad ka kolm huvialakooli. (et.wikipedia.org/wiki/Kohtla-Järve)

# data[].attributes.body
Kadrina on alevik, mis asub Lääne-Viru maakonnas. Kadrina on saanud oma nime Aleksandria Katariina ja Kadrina kiriku järgi. Kadrina kirikut ümbritseb Kadrina kirikuaed. Kadrinat läbib Loobu jõgi ning sellele on moodustatud Kadrina paisjärv. 1870. aastal avati Kadrinas raudteejaam. 1902. aastal rajati Kadrinasse kool, mis oli 1957. aastal saanud nime Kadrina Keskkooliks. Kadrina rahvamaja hoone rajati 1930. aastal. 2020. aasta seisuga töötab asulas Kadrina Tervisekeskus. Kadrinas on ka lasteaed, spordikeskus ning kunstidekool. 21. märtsil 1989. aastal asutati Kadrinas esimene Eesti kodanike komitee. 2021. aasta seisuga elas Kadrinas 2148 inimest ning 1970. aastal elas 1470 elanikku. (et.wikipedia.org/wiki/Kadrina)

# data[].attributes.body
Aseri on alevik Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Selle pindala on 3,1 km2 ja seal elab 1108 elanikku. Aleviku alal on Aseri paisjärv ja Aseri juga. Seal asub kakskeelne kool.
Aastatel 1899–1905 ehitati Aseri tsemendivabrik, mis andis esimest toodangut juba 1902. aastal. Asutati ka Aseri tsemendivabriku algkool. 1905.–1922. aastani pidas Aseri tsemendivabrik kahe õpetajaga kooli omal kulul üleval.
Meriküla rannast on leitud 3200 aasta vanune pronkskirves.
(https://et.wikipedia.org/wiki/Aseri)

# data[].attributes.body
Narva on linn Eesti kirdeosas, Ida-Virumaal. Narva asub Eesti-Venemaa piiri ääres. Linna pindala on 68.96 km2 ja seal elab 57 130 inimest, kelelst venelasi 83%.
Narva aladel ja selle ümbruses on elatud juba kiviajal. Narva asula tekkis ilmselt muinaseestlaste linnuse kohale. Narva linnus rajati taanlaste poolt 1256. aastal, esialgu Narva jõe idakaldale.
Esimene kool oli Narva linnakool, mida mainiti esmakordselt 1501. aastal ning mis suleti 1846. aastal. Praegu tegutseb seal kokku 11 gümnaasiumi, sealhulgas kaks kultuurimaja, muuseum, sümfooniaorkester ja teatristuudio.
(https://et.wikipedia.org/wiki/Narva)

# data[].attributes.attachment_caption
Praegune Kadrina Keskkool, mis alustas Kadrina kihelkonnakoolina. 

# data[].attributes.body
Esimesed viited kooli olemasolule kadrinas ulatuvad 17. sajandi lõppu. Kohalikke õpilasi õpetas kirikuõpetaja. 1702. aasta sõjatules koolihoone hävis. 20. sajandi algusest leiame andmed Kadrina kihelkonnakooli asutamis- ja arenemisloo kohta. Eestvedajaks kooli sünni juures olid pastor Johannes H. Luther ja Undla vallakirjutaja Aleksander Krimm. Kool alustas tööd 30. septembril 1902. aastal. Kooli juhatajaks valiti Ernst Martinson. Majanduslik olukord võimaldas koolil tegutsed ühe aasta. Õpilasi oli 32. Hiljem oli koolil palju erinevaid nimesid. 1937. aastal ehitati uus koolimaja, mis on praeguse koolimaja A-korpus. Praeguse maja B-korpus avati 1963. aastal. Praegu kannab kool nime Kadrina Keskkool.
(vikipeedia.org; kadrina-kool.edu.ee)

# data[].attributes.location_name
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kadrina Katariina kirik, Kadrina, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kadrina Katariina kirik oli Kadrina kihelkonna peakirik. Algselt kandis kirik nimetust Tristfer. Kirikul oli ka abikirik. Põhjasõja ajal, 1702. aastal sai kirik tulekahjus rängalt kannatada. Kogudus püüdis kirikut võimalikult ruttu korrastada, et jumalateenistused võiksid toimuda. Aastatel 1741–1752 tehti kirikus põhjalik remont, mille käigus kirik ja torn said ka uue katuse. Nii kirik kui ka seda ümbritsev kirikuaed on arvatud kultuurimälestiseks. Kirikus on 1490. aastatest pärinev Kristuse figuuriga saarepuust krutsifiks, mis on sisustusest ainus meie ajani säilinud ese ja mis on umbkaudu sama vana kui kirikuhoone.
(vikipeedia.org)

# data[].attributes.body
Väike-Maarja on alevik Lääne-Viru maakonnas. Seal on elanikke 2020 aasta seisuga 1550 ja selle pindala on 1,8 km2.
Väike-Maarjas tegutsevad rahvamaja, gümnaasium, muusikakool, raamatukogu, hooldekodu ning Sisekaitseakadeemia õppekeskus.
Sealses kihelkonnakoolis on õppinud A. H. Tammsaare ning õpetajad on olnud Jakob Liiv ja Jakob Tamm. J. Liivist on tehtud ka monument.
Väike-Marjas on sündinud näiteks tuntud elukutseline maadleja Georg Lurich.
(https://et.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4ike-Maarja)

# data[].attributes.attachment_caption
Kadrina kiriku uks ning selle kõrval olev Arnold Knüpfferile pühendatud mälestusrist

# data[].attributes.body
Arnold Friedrich Johann Knüpffer oli Eestimaa vaimulik, rahvaluule- ja keeleuurija. Knüpffer oli koduõpetaja Eestimaal, kuni ta 1800. aastal ordineeriti ta Kadrina Katariina koguduse pastoriks. Sellele ametikohale jäi ta kuni surmani. Lisaks oli ta Eestimaa konsistooriumi assessor aastatel 1817–1833 ja esimene Eestimaa kindralsuperintendent aastatel 1833–1834. Viimasest ametist astus ta tagasi, kuna ei soovinud loobuda kogudusest. Arnold Friedrich Johann Knüpffer suri 1843 ja on maetud Kadrina kirikuaeda. Kadrina kiriku ukse kõrval on talle pühendatud mälestusrist.
(vikipeedia.org)

# data[].attributes.attachment_caption
Kadrina kihelkonna rahvariided 19. saj II poolel

# data[].attributes.body
Virumaa meeste rõivastus oli kihelkonniti küllalt sarnane ja esines vaid üksikuid erisusi. Seetõttu võime rääkida pigem piirkondlikust kui kihelkondlikust rõivastusest. Kadrina mehe põhikomplekti kuulusid särk, püksid, vest, vatt, sukad, säärepaelad, jalatsid, peakate. Lisanditeks olid ehted, kaelarätt, tubakakott ja kindad, mis sätiti tihti kaunistuseks vöö vahele. Ülerõivasteks olid pikk-kuub ja kasukas. Kadrina kihelkonna naise ja neiu põhirõivastusse kuulusid särk, seelik, käised, kampsun, vöö, sukad, jalanõud ja ehted. Abielunaistele oli kohustuslikuks peakate ja põll. Neiud põlle ei kandnud ning käisid kas palja pea või rätikuga, pidulikul puhul pandi pähe pärg.
(rahvaroivad.ee)

# data[].attributes.body
Tapa on linn, mis asub Lääne-Viru maakonnas. Tapa linna territooriumil asub Eesti kaitseväe Tapa sõjaväelinnak. Tapa raudteejaam on oluline raudteesõlmpunkt. 1870. aastal rajati Tapa mõisa maale Tapa raudteejaam Peterburi–Tallinna–Paldiski raudteeliinil. 1876 avati liiklus Tapa–Tartu raudteeliinil ning Tapa muutus sellega raudteesõlmeks. Raudteejaama lähiümbrusesse hakkas ka tekkima alevik. 1926. aastal muudeti Tapa alev elanike soovil linnaks. Tapal loodi pärast okupatsioonivägede lahkumist 1994. aastal Eesti kaitseväe suurtükipataljon, pioneeripataljon ja õhutõrjepataljon. Aastast 2014 asub Tapal 1. jalaväebrigaadi staap.
(vikipeedia.org)

# data[].attributes.body
Alutaguse vald asub Eestis Ida-Viru maakonnas, see on omavalitsusüksus ning seda moodustati 2017. aastal. Alutaguse vallas on 2021. aasta seisuga umbes 4682 elanikku. Algselt elasid Alutaguse vallas vadjalased, aga neid aeti sealt ära enne Liivi sõda. Pärast seda oli piirkond päris mitmekesine. Eesti suurim metsasus asub Alutaguse piirkonnas. Eesti paljusid ohustatud liike ja kõige ürgsemat metsa hoiab Alutaguse rahvuspark enda kaitse all. Rahvuspargi lähedal asuvad ka turismimagnetid. Alutaguse vallal on kolm üldhariduskooli ning kolm lasteaeda ja üks huvikool. Kõige olulisem kohalik spordivõistlus on Liikudes läbi Alutaguse.
(et.m.wikipedia.org/wiki/Alutaguse_vald)

# data[].attributes.body
Kiviõli on linn, mis asub Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Kiviõli oli rajatud 1922. aastal ning linnaõigused sai alles 1946. aastal. Varem kuulus Kiviõli Kohtla-Järve linna koosseisu. Linn oli nimetatud Teise maailmasõja eelse aktsiaseltsi Eesti Kiviõli puhul. Kiviõli kuulus ka Lüganuse kihelkonda. Kiviõli Keemiatööstus asub Kiviõli linna lääneservas. Kõige tuntumad kohad Kiviõlis on Kiviõli tuhamäed. 2000. aasta seisuga elas Kiviõlis 51% venelasi ja 39,4% eestlasi. 2010. aasta alguse seisuga elas Kiviõlis 6606 inimest ning arvestades rännet, siis elas seal kokku 5845 inimest. Kiviõli põhjapoolses küljes, vanal tuhamäel, asub ka Kiviõli Seikluskeskus. (et.m.wikipedia.org/wiki/Kiviõli), (puhkaeestis.ee/et/kivioli-seikluskeskuse-suusakeskus)

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark asub Harjumaal ja Lääne-Virumaal ning on loodud Põhja-Eestile iseloomuliku looduse, kultuuripärandi, bioloogilise mitmekesisuse, rahvuskultuuri jms säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Seal kaitstakse poollooduslikke kooslusi (loopealsed), geoloogiamälestisi (balti klint, rändrahnud) ning ajaloo- ja arhitektuurimälestisi.
Rahvuspargi pindala on 747,84 km2, millest maismaad 479,10 ja merd 268,74 km2. Rahvuspark kuulub üle-euroopalisse Natura 2000 võrgustikku Lahemaa linnu- ja loodusalana. RMK tegeleb rahvuspargi külastuskorraldusega.
Lahemaa rahvuspark on Euroopa olulisim metsakaitseala ja hiidrahnuderikkaim piirkond. (https://www.loodusegakoos.ee/kuhuminna/rahvuspargid/lahemaa-rahvuspark)

# data[].attributes.location_name
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käsmu kivikülv asub Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel. See on Eesti, Baltimaade ja Põhja-Euroopa ala, mis oli hõivatud viimase jääaja poolt, suurim kivikülv. Kivikülvi moodustavad umbes 400 ha suurusel maaalal paiknevad suured rändrahnud. Need rändrahnud on siia uhutud umbes 10 000 aastat tagasi, koos Soome ja Rootsi poolt tulnud mandriliustikega. Suurim kivi on Matsikivi, mille kõrgus on 4,8 meetrit ning ümbermõõt 14,7 meetrit. Praegu saab kivikülv näha Käsmu loodus- ja kultuuriloolisel matkarajal. Käsmu küla, kus kivikülv paikneb on ka ühtlasi Eesti kõige kivide- ja rahnuderohkeim paik.
(vikipeedia.org; puhkaeestis.ee)

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ida-Virumaal Toila vallas ning on Eesti kõrgeim juga. Aluspõhja 2 m sügavuses kanalis voolab vesi Saka-Ontika klindiplatoolt 54 m kõrgusest servast alla.
Juga on eksisteerinud juba enam kui 180 aastat, 1840. aastal kirjutati sellest saksakeelses ajalehes.
Valaste joaastangus paljanduv maapõue läbilõige algab ligi 2 m paksuse moreeni kihiga. See näitab seda, et siit on kunagi mandriliustik üle käinud, millele järgnes meri. Suurvee ajal ja keskpäevase päikese valgel võib näha, kuidas vesi ojasuudme ümbruses punaseks värvub.
Valaste joa trepistikult ja matkarajalt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Avatud on trepid joa juurest mere äärde ja klindimetsas kulgev 1,3 km pikkune matkarada.
(https://valaste.eu/valaste-juga/)

# data[].attributes.body
Narva jõgi asub Eesti ja Vene Föderatsiooni vahelisel piirikontrolljoonel. Narva jõgi algab Peipsist Vasknarva külast lõuna pool. See suubub Narva-Jõesuus Narva lahte. Seda jõge on nimetatud ajalooliselt ka Narova jõeks. Narva jõgi on Eesti veerohkeim jõgi. Kokku on jões kümmekond suuremat saart. Narva jõe läänekaldal asub Narva linn. Jõe jõgikonna pindala moodustab kokku 56 000  km ruudus. Sinna kuuluvad ka kõik Võrtsjärve ja Peipsisse suubuvad jõed. Kreenholmi saar jaotab Narva linna kohal jõe kaheks. Narva juga asub mõlemal jõeharul ning sellesse lastakse vett harva. Narva jõele paisutati Narva veehoidla, seoses Narva hüdroelektrijaama. Jõe järgi sai nime ka Narva kultuur. (et.m.wikipedia.org/wiki/Narva_jõgi)

# data[].attributes.body
Ehalkivi on Eesti suurim rändrahn. Rändrahn asub Lääne-Virumaal Kunda lähistel Letipea neeme tipus. Muistendite kohaselt on Ehalkivi Kalevipoja viskekivi. Kivi on saanud nime selle järgi, et kaluritaludest vaadatuna läks selle kohal päike looja. Teise versiooni järgi kogunesid kivi juurde küla tütarlapsed ning poisid käisid nende juures ehale. Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Letipea maastikukaitseala territooriumile. Ehalkivi pikkus on 16,5, laius 14,3 ja kõrgus 7,6 meetrit. Ehalkivi koosneb pegmatiidist ning see on korrapäratu munakujuline.
(vikipeedia.org)

# data[].attributes.body
Kohala mõisa mainitakse esmakordselt 1489. aastal ning sellel ajal olid mõisaomanikud Wrangellid. Tol ajal kandis mõis saksakeelset nime Tolks. Hiljem kuulus mõis erinevatele omanikudele, kuid aasast 1801 kuulus mõis jälle Wrangellidele. Aastatel 1927-1986 tegutses mõisamaja hoones Kohala kool. Kohala mõis oli esimene koht, kust leiti põlevkivi. Nimelt leiti 1838. aasta algul mõisa maadel Vanamõisa külas kaevu kaevamisel nii-öelda põlevat kivimit. Põlevkivi analüüsisid laboris ka Peterburi Teaduste Akadeemia mäeinsenerid ning avastasid, et põlevkivi kuumutades annab see protsentuaalselt rohkem põletusgaasi kui kivisüsi. Praegu on mõisas hotell.
(vikipeedia.org; kohalamois.ee)

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Lammasmägi asub Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas Linnuse külas ning on üks vanemaid inimasulapaiku Eestis. Lammasmägi leiti 1886. Leidudest järeldus, et kiviaja küttide ja kalastajate asulas elati 8700-4950 eKr. Kui hiljem leiti mujal sarnase vormiga luuriistu, hakati seda mesoliitikumi kultuuri kõige rikkalikuma asukoha järgi nimetama Kunda kultuuriks.  Tollal laius praegusest asukohast lõuna ja ida pool ulatuslik järv. Selle järve kaldad pakkusid mesoliitilistele kalastajatele ja küttidele sobivaid asumiskohti. Järve saarelt on leitud umbes 3800 eset.
Tänaseks on endine asula rohtunud küngas.
Tavapäraste kiviesemete leiukoha kõrval teeb asula eriliseks see, et säilinud oli hulgaliselt luust ja sarvest tööriistu.

(https://www.puhkaeestis.ee/et/kunda-lammasmagi;http://www.eestigiid.ee)

# data[].attributes.body
Rannakuurort Võsu asub Lahemaal Käsmu lahes. Võsul on valge liivaga ja madala lahepõhja rand, mis meelitab suvel suvitajaid nii lähedalt kui ka kaugelt. Võsu on suvituskohana tuntud juba umbes 150 aastat. Paldiski-Peterburi raudtee avamine andis hoo Võsu kui kuurordi arengule. Venemaalt rongiga saabunud suvitajad hakkasid külapildile aina rohkem tooni andma. Tänu jätkuvale suvitajate kasvule arenes Võsust tõeline kuurort. Võsu läbib ka Võsu jõgi, mille suudmes on Võsu sadam. Tavaliselt elab Võsul umbes pooltuhat elaniku kuid suviti suureneb rahvaarv mitukümmend korda ning suurürituste ajal on Võsul eriti rohkelt inimesi. (visitvosu.com)

# data[].attributes.location_name
Muuga mõis, Pargi, Muuga, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Muuga mõis asub Lääne-Virumaal, Vinni vallas. Mõis sai oma nime preestermunkadelt ja mainiti esmakordselt 1526. aastal. Muuga mõisaga on seotud kaks kultuurilooliselt olulist isikut - Carl Timoleon von Neff ja Eduard Vilde.
1613-1940 aastail kuulus mõis kokku 19 omanikule, neist üks varasemalt mainitud Carl Timoleon von Neff, kes projekteeris mõisa suurejoonelise kahekorruselise peahoone. Tema enda maalingud olid ka mõisa seintel.
1944. aastal asutati sinna Muuga põhikool, mis 2016. aastal muudeti ümber Muuga-Laekvere kooliks ning aastal 2021 lõpetas kool tegevuse. Praegu kuulub mõis erakätesse.
Antud koht on oluline, sest see on säilitanud oma esialgse välimuse ja on siiani kasutusel. (https://www.moisablogi.ee/post/muuga-mois)

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
1940. aasta 24. veebruaril avatud Rakvere Teatri hoone asub Rakvere mõisa pargis ning on kokku ehitatud endise mõisa peahoone, hilisema rahvamajaga. Rakvere mõisa endise härrastemaja kõrvale hakati teatrimaja ehitama 1929. aastal, ehitus kestis vaheaegadega 1940. aastani. Esimene etendus Rakvere teatris oli August Kitzbergi näitemäng "Tuulte Pöörises". 2004. aastast tegutseb Rakvere teater sihtasutuse Rakvere Teatrimaja koosseisus. Seni oli teater kultuuriministeeriumi hallatav riigiasutus. 2016. aasta augustis valmis uus Teatrikino ja proovisaali hoone ning sellega sai Rakvere taas oma kinosaali. (vikipeedia.org; rakvereteater.ee; puhkaeestis.ee)

# data[].attributes.location_name
Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Vihula mõisa tee, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Esimene kirjalik viide Vihula mõisa kohta pärineb 1501. aastast. Tõenäoliselt asutati mõis juba 12. sajandi lõpus, seega mõisa ajalugu võib alata juba 300 aastat enne esimest kirjaliku mainimist. 1703. aasta septembris, Põhjasõja ajal, laastati ja põletati nii mõis kui ka selle ümbrus. Puudub täpne informatsioon, millal mõis pärast sõda jälle üles ehitati. Vihula mõis ehitati tänapäevasele kujule üles 19. sajandil. 2008.-2012. aastal restaureeriti kogu mõis täielikult. Eesmärgiks oli maksimaalselt säilitada mõisakompleksi ajaloolist ning looduslikku väärtust. Vihula mõisale anti ka 2020 aastal tiitel "Parim ajalooline hotell Euroopas 2020". (vihulamanor.com)

# data[].attributes.location_name
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Gümnaasiumi peahoone, Vabaduse, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Gümnaasium asub aadressil Vabaduse 1 ja Tallinna tänaval 29. Rakvere Gümnaasium oli asutatud 1912 aastal. See oli esimene, vene õppekeelega gümnaasium.  Antud kool ei kandnud kohe algusest nime Rakvere Gümnaasium. See kandis nime Rakvere Poeglaste Gümnaasium. Õppetöö, mis oli reguleeritud Venemaa poolt, algas 1. septembril. Õpilasi oli koolis kokku 94. Eesti keele tunnid hakkasid toimuma alles 1917. aasta sügisest. Hiljem seda kooli nimetati ümber Viru Maakonna Poeglaste Gümnaasiumiks. 1917. aastal oli asutatud ka Rakvere Linna Tütarlaste Gümnaasium ning seda nimetati omakorda ümber Rakvere Linna Ühisgümnaasiumiks. 1931. aastal ühendati kaks kooli kokku ning kooli nimeks sai Rakvere Ühisgümnaasium. Alles 1939. aastal muutus kool Rakvere Gümnaasiumiks.
Meie jaoks see kool on oluline sellepärast, et me õppisime seal ning olime tihedalt sellega seotud. (et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_Gümnaasium)

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimägi on kõrgendik, mis asub Rakvere linnas. Arvatakse, Vallimägi on vanim asustatud ala Rakveres kuna linnus oli seal juba 13. sajandi alguses. Vallimäe absoluutne kõrgus on 105 meetrit ning suhteline on 25 meetrit. Vallimägi on 1958. aastast kaitse all. Vällimäe põhjaosas on palju kruusaauke ja termokarstilehtreid. Seal on ka Vallimäe tuuleveski. 2020. aasta suvel sai valmis Vallimäe Vabaõhukeskus. Samal suvel algasid seal ka erinevad kontserdid ja etendused. Seal on suur lava ning selle tõttu on seal ka palju istekohti, umbes 4200 pealaval ja 800 foorumlaval. Vallimäe Vabaõhukeskus ei ole mõeldud ainult üritustele, vaid ka vaba aja veetmiseks. Vallimäe Vabaõhukeskus on ööpäevaringselt avatud.
Vallimägi on oluline selle tõttu, et see on tegelikult ka tuntud vaatamisväärsus. Paljud turistid külastavad seda kohta ning ka kohalikud tihti käivad seda külastamas. (puhkaeestis.ee), (et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_Vallimägi)

# data[].attributes.location_name
Tarvas, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tarvas on Rakveres asuv skulptuur, mis avati 15. juunil 2002, tähistamaks 700 aasta möödumist Rakverele Lübecki linnaõiguste andmisest. See valmis Rakvere ajaloolise nime Tarvanpää järgi.
Tarvas on ühtlasi ka Rakvere sümbol, millega kaasneb linna loosung ,,Väge täis''.
Kuju on seitse meetrit pikk ja neli meetrit kõrge. See loodi kodanike algatusel, kasutades nende raha ning kõikide annetajate nimed on pandud monumendi graniidist alusele.
Skulptuuri autoriks on Tauno Kangro.
Rakvere Tarvas on oluline vaatamisväärsus.
(https://triptoestonia.com/et/rakvere/vaatamisvaarsused/skulptuur-tarvas/)

# data[].attributes.location_name
Skuptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Skuptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Skuptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas", Lai, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Skulptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas" on pühendatud Rakvere linna aukodanikule - maailmakuulsale heliloojale Arvo Pärdile, kes veetis Rakveres oma lapse- ja nooruspõlveaastad ning alustas siin oma muusikaõpinguid. Kuju on inspireeritud Pärdi noorusest, kui ta käis Turu platsil telefoniposti otsast olevast valjuhääldist raadiosaateid ja muusikat kuulamas. Tol ajal ei saanud Pärt kuulata kodus nii palju muusikat, kui soovis ning pidi see tõttu käima turuplatsil. Skulptuuri juures käib ka praegu muusika. Kuju avati 11.septembril 2010, helilooja 75. sünnipäeval. Kuju autorid on skulptorid Aivar Simson ja Paul Mänd. (vikipeedia.org; puhkaeestis.ee)

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere linnus asub Lääne-Virumaal Rakvere Vallimäel. Rakvere linnus on üks suuremaid Muinas-Viru linnuseid. Linnus on tänapäeval avatud kui muuseum ja elamuskeskus. Linnuses on keskaegne olustik ning seal toimuvad erinevad programmid seoses hariduse ja meelelahutusega. Suvel, linnuse eeshoovis, tegutsevad seal palgasõdurid ning nad etendavad rahvale 16. sajandi sõjameheelu. Linnuses on ka erinevaid loomi näiteks: lambad, küülikud ja kodulinnud. Külastajad saavad ka ratsutada hobuse või eesliga. Seal on avatud erinevad töötoad ning külalised saavad võidelda pehmete mõõkadega. Avatud on ka erinevad näitused, mis on seotud linnuse ajalooga. Linnust saab kasutada ka erinevate ürituste läbiviimiseks.
Linnus on oluline vaatamisväärsus Rakveres ning ka meie oleme tihti külastanud seda. See on uhke ja keskaegne. (et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_ordulinnus)

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vabadussõja mälestussammas avati 30. augustil 1925. aastal ja see on valmistatud Amandus Adamsomi mudelite järgi. Samba kuuejärgulise betoonist aluse valmistas ehitusmeister Reinhold Veigel ehitusinsener Ferdinand Gustav Adoffi juhatusel.
Nõukogude okupatsiooni ajal, 1940. aastal, monument hävitati. Praegune mälestussamba koopia avati 30. augustil 1992. aastal. Mälestussammas asub Rakveres aadressil Lai tänav 34.
Mälestusmärk on kantud Eesti kultuurimälestiste registrisse.
Meie jaoks on see oluline, sest sellega saab meenutada vabadussõjas langenuid.
(https://et.wikipedia.org/wiki/Rakvere_Vabaduss%C3%B5ja_m%C3%A4lestussammas)