# data[].attributes.body
101 år gammel.
Tidligere landmand.
Bor på sin fødegård i Ishøj.
Bor uden elektricitet.
Går med stok.
Karl Ejner interesserer sig for sine dyr og for at gå og fifle på gården.

# data[].attributes.body
Diabetes 2

# data[].attributes.body
Lette begrænsninger - niveau 1

# data[].attributes.body
Rengøring hver 14. dag.
Besøg om formiddagen.
Får målt blodsukker, tager selv insulin.

# data[].attributes.body
Spørgeteknik (Rikke)
Lyskryds spørgsmål (Rikke)
Åbne, lukkede og ledende. (Rikke)
Gensvarsmodel (Olena)
Afsender, budskab og modtager (Olena)
Verbal og nonverbal (Munira)
Kommunikation i forskellige situationer (3 p'er) ( Munira)
Konflikttrappen (Cecilie)

# data[].attributes.body
Carl Ejner: Olena
SSA: Munira
SSA elev: Cecilie
Jon: Rikke

# data[].attributes.body
Grønt stadie:
Er den mildeste form for konflikt. Her kan det stadig ses som en positiv konflikt, da stadiet stadig er i den lave ende (grønt stadie). Her er der fokus på konflikten og ikke det personlige.

# data[].attributes.body
Rødt stadie:
Konfliktens oprindelige rod er glemt, og man begynder at se hinanden som det gode mod det onde. Der bliver dannet alliancer med andre.

# data[].attributes.body
Rødt stadie:
Man ønsker at den anden part fejler, og ønsker ikke den anden noget godt.

# data[].attributes.body
Rødt stadie:
De to parter kan ikke holde hinandens selskab ud, og kan ikke længere være i samme rum.

# data[].attributes.body
Du- sprog

Afbryder

Stiller ledende spørgsmål

Angriber/anklager

Nedgør

Fokuserer på fortid

Fokuserer på personen, og ikke på sagen

# data[].attributes.body
Jeg- sprog

Lytter til ende

Stiller åbne spørgsmål

Udtrykker følelser og behov

Er interesseret

Fokuserer på nutid og fremtid

Fokuserer på sagen, ikke på personen

# data[].attributes.body
En person (en afsender) gerne vil sende et budskab til en anden (en modtager). Det kan være, at du vil give en besked, spørge om noget eller fortælle, hvordan du har det.
Hvis kommunikationen kun går én vej, kaldes det envejskommunikation. Det er, når vi læser en avis, hører noget i radioen.

# data[].attributes.body
Også det er kommunikation kaldes en tovejskommunikation. Det er fx, når vi taler med hinanden, eller hvis vi svarer på et indlæg i en blog.

# data[].attributes.body
Der er forskellige typer af spørgsmål
- Åbne

- Lukkede

- Ledende
Det er vigtigt at vælge den rigtige slags spørgsmål til den situation man står i.

Man kan se det ligesom et lyskryds.

# data[].attributes.body
De åbne er grønne, det er de bedste at bruge, da det lukker op for en videre samtale, det er ofte også hv-spørgsmål,
Det kan fx være:
Hvad synes du om maden?
Hvordan går det?

# data[].attributes.body
De lukkede er gule, og dem bruger vi kun, hvis vi enten ikke har tiden til en lang samtale eller hvis vi har brug for korte og konkrete svar. Man lukker for videre samtale. Det kan også være personen du spørg ikke har overskud til en større samtale og der er det godt at bruge de lukkede spørgsmål.
Det kan fx, være:
Hvor tit har du ondt?
Vil du med ud i aften?

# data[].attributes.body
De ledende spørgsmål er røde, dem skal man passe på med og dem bruger man ikke særlig ofte, da man faktisk lægger ordene i munden på den anden part, man lægger op til et bestemt svar. Men de kan være gode at bruge til en borger der har dements eller har svært ved at formulere sig.
Det kan fx være:
Du vil da gerne have en kop kaffe ikke?
Du vil vel gerne med ud at gå tur?

# data[].attributes.body
Ligesom du kan spørge på forskellige måder, kan du også svare på forskellige måder. Dvs. at vi kan give forskellige gensvar. Det gensvar, vi giver, får betydning for, om samtalen fortsætter eller stopper.

# data[].attributes.body
Konflikt: Karl har ikke elektricitet, og dermed ikke noget køleskab. Dette mener vi at han skal implementere grundet bedre hygiejne for hans madvarer. Dette er han ikke enig i.

# data[].attributes.body
SSA og Elev hilser på Carl og Jon

SSA; Hej Carl, vi kommer lige idag fordi vi faktisk er lidt bekymret for dit helbred, grundet din manglende strøm. Kunne det være en mulighed at du fik det oppe at køre.

Carl: Nej, jeg har levet sådan her hele mit liv og jeg er 101 år, det har jeg ikke tænkt mig at ændre på.

Jon: Carl, du dør af det her, du bliver nødt til at høre hvad de siger, for din egen skyld.

SSA: Vi gør det her for at passe på dig. Hvis dine madvarer ikke bliver holdt under 5 grader, kan det være meget sundhedsskadeligt for dig, og du kan blive meget dårlig.

Jon: Karl, husk at få vist dem den smerte du har på hælen. Det kan ikke skade

Karl: Ja..ja...

SSA: Må jeg se din hæl Karl? jeg vil gerne lige se hvad årsgagen er til at du har ondt

Karl: årh jamen det er jo bare fordi jeg mine sko er slidt ned..

SSA: Jeg kan faktisk se at du har et rødt mærke med begyndende sårdannelse, det skal vi have gjort noget ved med det samme. Jon kan du hjælpe Karl med at få købt nogle nye sko, så det ikke sker igen?

Jon: Det kan du tro. Karl, vi går bare i genbrugsbutikken, så det ikke bliver så dyrt.

SSA: Så Karl, jeg synes vi skal aftale at du i løbet af de næste par dage får kigget på et par nye sko, og at du får hjælp af Jon til at implementere et Køleskab, evt. med en generator.

Karl: det er en aftale..

SSA: Godt. Vi ses snart igen. Hej hej.

# data[].attributes.body
Gult stadie:
"den anden" er problemet, ikke dig. Den sårede vil prøve at forsvare sig selv. Man mistænker den anden part og tvivler på den andens motiv.

# data[].attributes.body
Karl føler det bliver presset nedover hans hoved at han skal implementere et køleskab og købe nye sko.
Han synes det lyder dyrt og unødvendigt.

# data[].attributes.body
Vi observerer fordærvet mad i vindueskammene, og intet nedkølet mad.
Karl har også et postkasserødt mærke, med begyndende sårdannelse, på størrelse med en 5 krone, på hans venstre hæl.

# data[].attributes.body
Karls mad bliver nødt til at blive nedkølet under 5 grader grundet mikroorganismer. Det kan gøre ham syg.
Det røde mærke er vigtigt at holde øje med da det er begyndende decubitus. Dette er ekstra farligt for Karl, da han er diabetiker.

# data[].attributes.body
Vi ringer til sygeplejerske og hun kommer ud og kigger på Karl, så hun kan begynde sårpleje.
Jon vil undersøge hvordan Karl kan få strøm til et køleskab, og tage Karl med ud i genbrugen og få kigget på nye sko.

# data[].attributes.body
Vi møder Karl, som har besøg af Jon.
Der står mad i vindueskarmen som er tydeligt fordærvet.
Karl klager over smerte i sin venstre hæl. Der er et postkasserødt mærke med sårdannelse, på størrelse med en 5 kroner. Begyndende decubitus.
Sygeplejerske er informeret, og vil tage sig af sårbehandlingen.
Vi aftaler at der bliver købt nye sko, og evt. køleskab til næste gang.

# data[].attributes.body
Verbal og non-verbal:

Når der er taler om kommunikation kan vi overordnet opdelt det i to typer:

-       Verbal og non verbal

Overordnet verbal kommunikation handler om det, der bliver sagt eller skrevet med ord. Hver gang vi benytter metoden verbal kommunikation, kommer det an på hvem er modtageren derfor skal man reflektere hvilken budskab man forsøger at gennemføre.

I forhold til faget vil man ofte møde ældre mennesker og dette kunne skyldes til, at sproget er ikke ens. Borgerne kan bruge nogle udsagn som er ikke genkendeligt og modsat.

Derfor er det vigtigt, at man skal overveje, hvilket ord man bruger så man kan sikre at budskabet når frem.

For at forbedre kommunikation er det vigtigt at tale hverdagssprog til de ældre og i forhold til ens kollegaer så benyt fagudtryk.

I modsætning til nonverbal kommunikation er tale om både vores:

-       Kropssprog

-       Mimik

-       Påklædning

-       Håndtryk

-       Hår og udsmykning af kroppen

-       Bevægelse af hænder og arme (gestikulationer)

-       Tonefald

# data[].attributes.body
Gult stadie:
Nye problemer bliver inddraget og gamle konflikter bliver taget op.

# data[].attributes.body
Gult stadie:
kommunikationen bliver præget af følelser og man kommunikere ikke med hinanden, men om hinanden. Fx. ved bagtale.

# data[].attributes.body
Når vi modtager et budskab, tolker vi det bevidst eller ubevidst. Vi forstår det på vores måde ud fra vores viden og erfaring – og nogle gange også ud fra de holdninger, vi har til emnet. Derfor kan den samme sætning, sagt af den samme person, få helt forskellig betydning afhængigt af, hvem der hører den. Der er også en anden grund til, at budskabet kan blive opfattet forskelligt. Det handler nemlig ikke kun om ordene, men også om måden, de bliver sagt på, og om hvordan du opfatter afsenderen. Det bliver beskrevet yderligere under verbal og nonverbal kommunikation.