# data[].attributes.headline
Заярна Олена Вікторівна

# data[].attributes.subject
Заярна Олена Вікторівна

# data[].attributes.body
На уроках використовую метод «Асоціативний кущ». Він спонукає здобувачів освіти думати  вільно  й відкрито. Суть методу полягає в тому, що на початку роботи вчитель визначає одним словом тему, яку потрібно опрацювати, а учні добирають асоціації, що виникають у пам'яті стосовно цього слова. Спочатку висловлюють найстійкіші асоціації, потім — другорядні. Учитель або учні фіксують відповіді у вигляді своєрідного «куща», який поступово «розростається».

Досвід роботи показує, що робота зі створенням  «асоціативного куща» може проводитися і протягом уроку, в ході навчальної діяльності можна систематизувати поняття, розширювати коло питань та напрямів вивчення того чи іншого матеріалу.

Мною використаний метод «Асоціативний кущ» на етапі  рефлексії. Складання «куща» застосовано з метою підвищення активності школярів позитивно мислити, а також створено «ситуацію успіху». Він спонукає учнів вільно розмірковувати, відкрито висловлюватися. Цей  метод дає можливість удосконалити знання дітей, їхню навчальну діяльність, уміння формулювати й висловлювати власну думку, розвивати пізнавальний інтерес, світогляд, логічне мислення.

# data[].attributes.headline
Степанова Наталія Григорівна Аналізуючи поезію В. Сосюри "Любіть Україну", я використовую інтерактивні методи та прийоми. Рецептивний аналіз-це не визначення теми, мети, художніх засобів, а вивчення читацьких реакцій та оцінок. Це вплив поетичного твору  на кожного: як я відчуваю, розумію. Його доцільно використовувати під час сприйняття твору. Перевага в тому, що можна уникнути поверхневого аналізу, дає можливість пережити емоції, які властиві не тільки авторові, а й особисто мені, читачу. Недоліки в тому, що спочатку потрібно навчити учнів адекватно сприймати відчуте, а вчителю не нав'язувати свої емоції.  

# data[].attributes.subject
Степанова Наталія Григорівна Аналізуючи поезію В. Сосюри "Любіть Україну", я використовую інтерактивні методи та прийоми. Рецептивний аналіз-це не визначення теми, мети, художніх засобів, а вивчення читацьких реакцій та оцінок. Це вплив поетичного твору  на кожного: як я відчуваю, розумію. Його доцільно використовувати під час сприйняття твору. Перевага в тому, що можна уникнути поверхневого аналізу, дає можливість пережити емоції, які властиві не тільки авторові, а й особисто мені, читачу. Недоліки в тому, що спочатку потрібно навчити учнів адекватно сприймати відчуте, а вчителю не нав'язувати свої емоції.  

# data[].attributes.headline
Чала Тетяна 

# data[].attributes.body
Чала Тетяна Павлівна

Я використовую метод вільних асоціацій,  Його суть у тому, що  він сприяє  формуванню мотивації учнів, становленню успішної особистості здобувачів освіти, активізації розвитку пізнавальних інтересів учнів. Також    є чинним інструментом для реалізації компетентнісного та особистісно-орієнтованого підходів, що є фундаментальними положеннями Нової української школи.   Його доцільно використовувати на всіх етапах уроку.  Я застосовую М-схеми, асоціативні питання та сенкани. Перевагами  вважаю глибше засвоєння змісту твору та подальшого його аналізу, запам’ятовування окремих епізодів, відчуття глибини авторських емоцій. Недоліком є різний ступінь розвитку асоціативного мислення учнів.

# data[].attributes.headline
Агафонова Галина Дмитрівна

# data[].attributes.subject
Агафонова Галина Дмитрівна

# data[].attributes.body
На уроках я використовую метод "Ромашка запитань або Ромашка Блума". Мета цього методу-навчити учнів усвідомленого та цілеспрямованого формулюванню запитань різного типу. Його доречно використовувати  в основній частині уроку для осмислення нової інформації , її систематизації. Ромашку виготовляю заздалегідь, щоб вона була достатнього розміру, щоб було видно, що написано на її пелюстках.Саме на них написано запитальні слова, спираючись на які учні формулюють запитання. Ромашка складається з шести пелюсток, кожна з яких містить певний тип запитань.
Переваги : учні мають можливість формулювати різні типи запитань , починаючи від знаннєвих (простих), закінчуючи оціночними та творчими.
Недолік : інколи мало часу для роботи в групі.

# data[].attributes.headline
Крапівіна Світлана

# data[].attributes.subject
Крапівіна Світлана

# data[].attributes.body
На своїх уроках часто використовую прийом асоціацій, бо він має позитивний вплив на емоційний характер навчання, сприяє інтелектуальному розвитку учнів, розвиває критичне мислення здобувачів освіти, впливає на розвиток асоціативного мислення.
Прикладом цього прийому є сенкан .Сенкан  — це вірш, що складається з п’яти рядків. Слово ”сенкан” походить від французького слова ”п’ять” і позначає вірш у п’ять рядків. Класичний сенкан має чітку структуру:

Перший рядок — одне слово: тема, назва, предмет, іменник.

Другий — два слова - прикметники, що описують тему.

Третій — три слова, що вказують на дію: дієслова, які належать до іменника сенкану.

Четвертий — це речення з чотирьох слів: може бути також цитатою або крилатою фразою.

П’ятий — один іменник, синонім до першого рядка, який узагальнює сказане чи вказує на асоціацію.
Цей прийом можна застосовувати на будь-якому етапі уроку, він розвиває мовлення, образне, творче та критичне мислення; удосконалює комунікативні здібності та вміння коротко формулювати свої думки; формує та розвиває вміння аналізувати, виокремлювати головне; збагачує словниковий запас учнів.

# data[].attributes.headline
Саламон Анастасія Іванівна. Я використала у розробці свого уроку створення віршостосика. Цей метод дозволяє учням повністю зануритися у поезію та розглянути з усіх сторін та дати свою оцінку почутому. Такий вид роботи об´єднує текст і учня, як його читача, розвиваючи його емоційний інтелект та творчий потенціал. Через власні відчуття, сприйняття та оцінку учні можуть відслідкувати свою реакцію і набагато глибше зануритися і зрозуміти поетичний текст. Цей метод можна використовувати при вивчення лірики, але можна трошки змінити і використати при вивченні маленьких за об´ємом творів. Я використала цей метод на етапі опрацювання навчального матеріалу. Учні заздалегідь готують на урок фарби, шило, стрічку або клей, невеличкі аркуші паперу одного розміру. Вправа виконується у 5 етапів. Кожен етап ще більше занурює дітей у поетичний текст та розкриває їх емоційний стан. Вчитель дає інструкцію до кожного етапу і час на його виконання. Переваги цього методу полягають у тому, що він дозволяє розвивати емоційний інтелект дитини, доказує дитині, що показувати свої емоції та висказувати власну думку – це добре, у цьому немає нічого катастрофічного, допомагає зануритися повністю у текст твору та зрозуміти його краще, не поверхово, допомагає стати на місце ліричного героя, побачити «віршовий» світ його очима. Недоліки: забирає багато часу на уроці, не дуже підходить для дистанційного формату, бо, на жаль, зараз не у всіх дітей може знайтися потрібні для цієї вправи інструменти, не можна паралельно з виконанням завдань зробити аналіз поезії (тобто на це потрібно ще більше часу). Я б не використовувала цей метод при вивчені громадянської лірики, бо не кожна дитина готова зараз емоційно занурюватися в подібні поетичні тексти і ніхто не дасть гарантії, що це не зашкодить її психологічному стану. 

# data[].attributes.subject
Саламон Анастасія Іванівна. Я використала у розробці свого уроку створення віршостосика. Цей метод дозволяє учням повністю зануритися у поезію та розглянути з усіх сторін та дати свою оцінку почутому. Такий вид роботи об´єднує текст і учня, як його читача, розвиваючи його емоційний інтелект та творчий потенціал. Через власні відчуття, сприйняття та оцінку учні можуть відслідкувати свою реакцію і набагато глибше зануритися і зрозуміти поетичний текст. Цей метод можна використовувати при вивчення лірики, але можна трошки змінити і використати при вивченні маленьких за об´ємом творів. Я використала цей метод на етапі опрацювання навчального матеріалу. Учні заздалегідь готують на урок фарби, шило, стрічку або клей, невеличкі аркуші паперу одного розміру. Вправа виконується у 5 етапів. Кожен етап ще більше занурює дітей у поетичний текст та розкриває їх емоційний стан. Вчитель дає інструкцію до кожного етапу і час на його виконання. Переваги цього методу полягають у тому, що він дозволяє розвивати емоційний інтелект дитини, доказує дитині, що показувати свої емоції та висказувати власну думку – це добре, у цьому немає нічого катастрофічного, допомагає зануритися повністю у текст твору та зрозуміти його краще, не поверхово, допомагає стати на місце ліричного героя, побачити «віршовий» світ його очима. Недоліки: забирає багато часу на уроці, не дуже підходить для дистанційного формату, бо, на жаль, зараз не у всіх дітей може знайтися потрібні для цієї вправи інструменти, не можна паралельно з виконанням завдань зробити аналіз поезії (тобто на це потрібно ще більше часу). Я б не використовувала цей метод при вивчені громадянської лірики, бо не кожна дитина готова зараз емоційно занурюватися в подібні поетичні тексти і ніхто не дасть гарантії, що це не зашкодить її психологічному стану. 

# data[].attributes.headline
Клавдія Миколаївна Бугасова

# data[].attributes.subject
Клавдія Миколаївна Бугасова

# data[].attributes.body
У своїй роботі я використала інноваційні технології, різні методи та прийоми – «Хмара слів», «Мікрофон», «Мозковий штурм», ребуси, робота в малих групах, рецептивний аналіз поезії.

На мій погляд, ефективними методами є робота в малих групах, «Мозковий штурм». Робота в малих групах дає змогу учням набути навичок, необхідних для спілкування і співпраці. Вона стимулює роботу в колективі. Висловлювання думок допомагає школярам відчути особисті можливості.

Метод «Мозковий штурм» спонукає проявляти свою уяву та творчість шляхом вираження думок. Спонукає учнів вільно розмірковувати, відкрито висловлюватись, активно слухати. Цей метод  дає можливість удосконалити знання, їх навчальну діяльність.

Робота в малих групах дає змогу заощадити час уроку, бо зникає потреба вислуховувати кожного.

Мінус цього методу в тому, що не всі діти активно працюють у групах.

# data[].attributes.headline
Кухаренко Марина

# data[].attributes.subject
Кухаренко Марина

# data[].attributes.body
Одним із потужних засобів актуалізації пам’яті, уяви, творчих здібностей людини в освітньому процесі є асоціативне мислення. А література як навчальний предмет – продуктивне поле для роботи з асоціаціями. На своїх уроках часто використовую прийоми асоціацій. Перевагу надаю сенкану, бо він розвиває критичне мислення здобувачів освіти та впливає на розвиток асоціативного мислення. Також використовую кроссенс. Ця головоломка нового типу має розвивальний характер, який дозволяє учителю не просто навчати, а залучати учнів до самостійного творчого пошуку. Практика проведених уроків засвідчила, що кроссенс як візуальний організатор може бути використаний на різних етапах уроку. Часто на початку уроку використовую прийом “Асоціативне гроно”, який допомагає активізувати увагу на творі, зацікавити, підготувати до сприйняття твору. А з метою узагальнення вивченого матеріалу практикую хмару слів , використовуючи можливості WordArt. Адже використання цього прийому сприяє розвитку критичного мислення та швидкому запам'ятовуванню інформації.  Кольорова хмара зі слів приковує погляд учня і змушує зосередитися на матеріалі.

# data[].attributes.headline
Наприклад, Головіна Олена

# data[].attributes.subject
Наприклад, Головіна Олена

# data[].attributes.body
Я використовую (прийом, метод, технологію тощо). Його суть у тому, що ... . Його доцільно використовувати на уроках... (під час проведення...). Короткий опис методики проведення (застосування). Переваги:... . Недоліки: ...