# data[].attributes.body
Buddene lægger vægt på, at klassen skal være et "folkeligt fællesskab", hvor eleverne oplever ligeværd, ansvar og respekt. Dette er i tråd med folkeskolens mål om, at skabe et trygt og inkluderende læringsmiljø, hvor alle har mulighed for at udvikle sig.

# data[].attributes.body
Buddene opfordrer til at eleverne skal kunne tænke og ånde frit, udvikle nysgerrighed og forestille sig alternative muligheder. Dette støtter folkeskolens dannelsesmål om at fremme elevernes kritiske sans og evne til selvstændig stillingtagen.

# data[].attributes.body
Flere bud fremhæver, at skolen er "demokratiets fødested". De understreger, at eleverne skal lære at deltage i demokratiet, forstå pluralitet og tage ansvar for fællesskabet – hvilket ligger i hjertet af folkeskolens formål om at forberede eleverne til deltagelse i samfundet.

# data[].attributes.body
Buddene understreger, at læreren skal stå fast på sin faglighed, skabe et autentisk lærersprog og planlægge undervisning med plads til refleksion og kritisk tænkning. Dette er i tråd med folkeskolens formål om, at fremme elevernes faglige indsigt og almene dannelse.

# data[].attributes.body
En skole, der fremmer fantasi, er også en skole der giver eleverne håb om en bedre verden. Hvis eleverne kan forestille sig positive forandringer, bliver de også mere motiverede til at tage ansvar og aktivt deltage i fællesskabet. Dermed bliver skolen ikke blot et sted for læring men et sted, hvor demokratiets fremtid formes gennem elevernes engagement og visioner.

# data[].attributes.body
I en demokratisk skole er det vigtigt, at kunne tænke innovativt og finde løsninger på fælles udfordringer. Fantasi træner eleverne i at tænke ud over faste strukturer og vante forestillinger, så de bedre kan bidrage til demokratiske processer med nye idéer og alternative løsninger.

# data[].attributes.body
Når elever får mulighed for at forestille sig, hvordan verden kunne være anderledes, skaber det grobund for kritisk tænkning og virkelyst. De lærer, at de har mulighed for at påvirke deres omgivelser og samfundet, hvilket er essentielt i en demokratisk skole, hvor eleverne skal opleve reel indflydelse.

# data[].attributes.body
En demokratisk skole bygger på princippet om pluralitet, hvor forskellige synspunkter kan sameksistere. Ved at give plads til fantasien lærer eleverne, at verden kan opfattes på mange måder, og de udvikler en åbenhed over for andres idéer og erfaringer. Dette styrker evnen til at lytte, forstå og indgå i en respektfuld dialog.

# data[].attributes.body
Eleverne kan spille en central rolle i at fremme demokratiske værdier i undervisningen ved aktivt at deltage i fællesskabet. Når de tør stille spørgsmål, udfordre etablerede normer og udtrykke deres egne synspunkter, bidrager de til at skabe et åbent og reflekterende læringsmiljø. Ved at engagere sig i dialog og lytte til hinanden lærer de, at respektere forskellige perspektiver og opbygge et klassefællesskab baseret på ligeværd og inklusion. På den måde bliver eleverne medskabere af undervisningen og er med til at omsætte demokratiske idealer som pluralitet, ansvarlighed og kritisk tænkning til praksis, hvilket ikke blot styrker deres egen udvikling, men også skaber et fundament for et levende demokratisk fællesskab i skolen.

# data[].attributes.body
Ved at deltage aktivt i den demokratiske samtale lærer eleverne, at tage ansvar - både for deres egen udvikling og for fællesskabet. De bliver medskabere af skolens kultur, hvor frihed, nysgerrighed og respekt er grundlæggende værdier. Denne aktive deltagelse er med til at omsætte idealerne om demokrati og inklusion til konkrete handlinger, som understøtter både deres personlige dannelse og skolens overordnede formål om at skabe et trygt, åbent og meningsfuldt fællesskab.

# data[].attributes.body
Gennem nysgerrighed, opdagelse og dialog bliver eleverne medskabere af deres egen læring, hvilket kan være med til at understøtte et klassefællesskab og læringsfællesskab, hvor alle føler sig hørt og inkluderet. Samtidig modvirker lærernes fastholdelse af deres faglige autoritet og frihed de administrative krav og ensretning, som ellers kan begrænse den pædagogiske praksis. På denne måde omsættes idealerne om åndsfrihed, pluralitet og ansvar til konkrete handlinger, der ikke blot formidler viden, men også udvikler elevernes evne til at agere aktivt og ansvarligt i et demokratisk samfund.

# data[].attributes.body
Lærere kan fremme demokratiske værdier i undervisningen ved at skabe et åbent, trygt og inkluderende læringsfællesskab, hvor faglig integritet og autenticitet er grundpillerne.

# data[].attributes.body
Skolen er demokratiets fødested, og man skal som lære huske vigtigheden af at arbejde med ligeværd og ansvarlighed således at eleverne lærer, at forskellige perspektiver og ideer er en styrke. Ved at elske verden og tage ansvar for den, inspireres eleverne til selv at engagere sig aktivt i samfundet, og ved altid at forestille sig, at ting kan opfattes anderledes, åbnes der op for kreativitet og fornyelse. Samlet set bidrager disse bud til at forme en skolestruktur, hvor alle - både lærere og elever (forældre og ledelse) er med til at opbygge et demokratisk, alsidigt og inkluderende fællesskab.

# data[].attributes.body
Buddene har fokus på elevernes nysgerrighed og virkelyst - og ved at fremelske disse kvaliteter i eleverne kan de blive aktive medskabere af deres egen læring. Når klassen forvandles til et folkeligt fællesskab, hvor alle stemmer og perspektiver tages til efterretning, skabes der en naturlig arena for demokratisk deltagelse og ansvarlighed. At lade samtalen leve og lære eleverne at lytte understøtter netop denne kultur, hvor respekt og pluralitet er centrale elementer.

# data[].attributes.body
De 10 bud understøtter en demokratisk skolestruktur ved at skabe forudsætninger for et åbent, inkluderende og reflekterende læringsmiljø. Når læreren står fast på sin faglighed og samtidig udfolder sit unikke lærersprog, sikrer det, at undervisningen ikke blot er en formidling af viden, men en dynamisk proces, hvor elevernes egne tanker og ideer får plads. Ved at skabe rum, hvor eleverne kan ånde og tænke frit opmuntres de til, at stille spørgsmål og engagere sig i dialog, hvilket er fundamentalt for udviklingen af kritisk sans og evnen til at argumentere.

# data[].attributes.body
Det handler om at fastholde en stærk faglighed og samtidig udvikle et autentisk lærersprog, der afspejler skolens formål og pædagogiske traditioner. Ved at opfordre eleverne til at stille spørgsmål, udtrykke deres meninger og deltage i åbne samtaler, skabes der en kultur, hvor kritisk tænkning og demokratisk deltagelse prioriteres.

# data[].attributes.body
Eleverne kan bidrage til en demokratisk skole ved aktivt, at engagere sig i dialog og samarbejde i klasselokalet. Når de stiller spørgsmål, udfordrer ideer og udtrykker deres egne synspunkter, er de med til at skabe et åbent læringsmiljø, hvor alle stemmer bliver hørt. Dette kræver, at de udvikler en kritisk sans og evnen til at argumentere respektfuldt - dette er egenskaber, der ikke blot styrker deres egen læring, men også beriger fællesskabet i klassen.

# data[].attributes.body
Demokratisk dialog kan sikres, hvis lærerne inkluderer debat og kritisk tænkning som en fast del af undervisningen.