# data[].attributes.body
Miten yrittäjämäisyys näkyy joukkueen toiminnassa? Yrittäjämäisyydeksi voidaan laskea joukkueen riskinottokyky, proaktiivinen ote tulevaisuuteen, sekä nopea päätöksentekokyky tilaisuuden eteen tullessa.

Joukkueen yrittäjyyspääoma on tällä hetkellä vaatimaton, mutta olemassa.

Toimihenkilöt:

Toiminnan vapaaehtoisuuden vuoksi jo ns. rutiinien ylläpito on haastavaa - säännöllinen laskutus, sairastuneen valmentajan tai pelaajan sijaistaminen peleissä tai harjoituksissa, pelimatkojen järjestäminen ja niin edelleen. Rutiinien ylläpito vaatii monelta vapaaehtoiselta jo paljon. Riskejä on vaikea ottaa, ettei vaaranna perustekemistä.

Yrittäjämäisyyden puute korostuu mm. yllättävissä mahdollisuuksissa osallistua esimerkiksi talkoisiin, joissa olisi mahdollista kerätä joukkueelle rahaa. Vapaaehtoisia ei ole, tai talkootyöt kaatuvat samojen harvojen harteille.

Toisaalta joukkueen rahastonhoitaja on yrittäjä, ja hän valitsee yllättävistä tilanteista aina nopeasti ne, jotka voisivat soveltua joukkueelle ja heidän vanhemmilleen. Samoin valmentaja ja joukkueenjohtaja ovat tottuneet yllättäviin tilanteisiin, ja osaavat tehdä nopeita, koko joukkuetta hyödyttäviä päätöksiä tilaisuuden tullessa, oli kyse kimppa-, bussikyydeistä tai talkoomahdollisuuksista.

Osallistuminen erilaisiin joukkuetta hyödyttäviin tapahtumiin sekä muiden joukkueiden kanssa tehty yhteistyö on erityisesti joukkueenjohtajan vahvuus - hän on säännöllisesti yhteydessä muihin joukkueisiin sekä seuraan, ja toimii nopeasti, jos joukkuetta hyödyttävä tilaisuus ilmenee.

Riskinottokykyä voitaisiin mitata monella tavalla. Riskinottokyky valmentajan ja pelaajien välillä esimerkiksi peleissä on valmentamisen ydintä, mutta sitä en tässä tehtävässä osaa arvioida.

Riskinottokyvyksi voitaisiin laskea myös valmentajan epätavanomaisen valmennusmetodit - hän ottaa riskin pelaajien ja vanhempien kanssa. Jos kummatkaan eivät ole tyytyväisiä uusiin menetelmiin (pelataan frisbeejalkapalloa tai keskitytään kehonhuoltoon pallon potkimisen sijaan), monesti äänestys tapahtuu jaloilla. Mitä läheisemmät välit valmentajilla ja pelaajilla on, sen enemmän valmentaja uskaltaa ottaa riskejä pelaajien ja erilaisten menetelmien kanssa.

Proaktiivinen ote tulevaisuuteen voi tarkoittaa esimerkiksi pelien ja turnausten ennakointia ja pelaajakokoonpanojen sekä harjoitusten miettimistä pitkän tähtäimen menestystä silmällä pitäen. Toiminnan luonteen ja harrastuksenomaisuuden vuoksi sitä ei kuitenkaan tehdä kovin suunnitelmallisesti, sillä kokoonpanot vaihtelevat pelaajien elämäntilanteen ja arjen sääntöjen mukaan. Kaikki ei aina mene kuten on suunniteltu.

Pelaajat:
Pelaajien riskinottokynnys on matala, sillä moni pelkää virheitä luottamuspääomassa olevien kuprujen vuoksi. Pelataan varman päälle ja vältetään riskejä, ettei tule muilta, varsinkaan taitavimmilta, sanomista.

Pelaajien iän vuoksi monella proaktiivinen katse tulevaisuuteen tarkoittaa ensi viikon harjoituksia ja pelejä. Harvalta puuttuu pitkäjänteisyys ja esimerkiksi halu kehittyä - monelle harjoitukset ja pelit ovat toistettava rutiini ilman sen kummempia tavoitteita.

Nopea päätöksentekokyky on oltava jokaisella palloa hallussaan pitävällä. Kenelle syötät? on vakiomantra jokaisen pelaajan päässä, ja päätös perustuu vahvasti luottamuspääomaan. Nopeita päätöksiä pitäisi pystyä tekemään pelaajien sijainnin perusteella, ei vain luottamuksen perusteella. Sitä pelaajat harjoittelevat jokaisella kerralla yhdessä.

Parannusehdotus:
Joukkueen yrittäjyyspääoman parannus voisi olla riskinottokyvyn kasvattamista.

Pelaajien pitäisi uskaltaa ottaa enemmän riskejä pelissä ja sallia itselleen virheitä. Tämä on mahdollista vain, jos luottamuspääomaa saadaan ensin vahvistettua ja kritisoivat äänet muutettua kannustukseksi.

# data[].attributes.body
"Luottamuspääomalla on eräänlainen kerroinvaikutus muille pääomille. Se tarkoittaa, että luottamuspääoman vahvistuminen yhdellä yksiköllä vahvistaa muita pääomia vähintään yhdellä tai jopa useammalla yksiköllä. Vahva luottamuspääoma tehostaa muiden pääomien käyttöä. Jos luottamuspääoma on heikkoa, se heikentää samalla muita pääomia ja rajoittaa niiden hyödyntämistä. " (Harisalo, Miettinen: Luottamus, pääomien pääoma)

Joukkueen yhteishenki on puhdasta luottamuspääomaa. Pelaajien on luotettava toisiinsa pelitilanteissa. Valmentajan on luotettava pelaajiinsa.

Mitä parempi yhteishenki joukkueessa, sitä vähemmän vaihtuvuutta joukkueessa. Vaihtuvuus heikentää merkittävästi luottamuspääomaa sekä joukkueen rahoitusta.

Luottamuspääoman on oltava myös joustavaa, koska sen tulee sallia myös uudet pelaajat. Luottamuspääomaa testataan joka pelissä - syötänkö pallon tuolle toiselle, onko hän luottamukseni arvoinen.

Vanhempien on myös pystyttävä luottamaan valmentajaan ja toimihenkilöihin, jotta he uskaltavat jättää heille tärkeimmät eli lapsensa muiden huomaan. Lisäksi vanhempien on myös luotettava esimerkiksi joukkueen rehelliseen rahankäyttöön, sekä kykyyn rakentaa joukkueen yhteishenkeä.

Parannusehdotuksia:

Koska jokainen pelaaja tuo mukanaan omat taitonsa ja persoonansa, taitavimmat pelaajat yleensä muodostavat omat "kuppikuntansa" joukkueen sisällä. He helposti arvostelevat oman pienryhmänsä ulkopuolisia jäseniä. Se rapauttaa luottamispääomaa ja saa muut pelaajat pelkäämään epäonnistumista.

Pelaajien välisiä suhteita pitäisi parantaa esimerkiksi jalkapalloon liittymättömillä harjoituksilla, joissa teknisesti taitavimmat joutuisivat toimimaan omalla epämukavuusalueellaan, ja antaisi joukkueen muille jäsenille mahdollisuuden olla parhaimpia.

Vanhempien ja toimihenkilöiden luottamuspääomaa voisi vahvistaa avoimella ja positiivisella viestinnällä, sekä mahdollisuudella kohdata ja kysyä joukkueen asioista erilaisissa virallisissa ja epävirallisissa tilaisuuksissa (esimerkiksi kahden kesken valmentajan kanssa tms).

# data[].attributes.body
... muodostuu ihmisten osaamisesta ja tietämyksestä (Tiedolla johtamisen sanasto (xamk.fi)).

Koska jalkapallojoukkueella ei ole tietojärjestelmien käyttöoikeutta lukuunottamatta edes fyysistä tukikohtaa tai osoitetta, on selvää, että koko jalkapallojoukkue rakentuu täysin inhimilisen pääoman varaan.

Valmentajaan tiivistyy joukkueen ehkä merkittävin mitattavassa oleva osaaminen.  Valmentajalla on pitkä jalkapallon parissa vietetty ura takana, ja kokemus sekä näkemys valmentamisesta sekä kaikesta, mitä joukkue tekee. Harjoittelusta, pelitaktiikoista, joukkuehengen rakentamisesta, sekä myös toimintaa ohjaavasta seurasta ja sen toimintatavoista (FC Reipas). Valmentaja voi myös hoitaa hetken toimihenkilöiden tehtäviä, mutta toimihenkilöt eivät voi korvata valmentajaa. Valmentajalla on myös vahva side pelaajiin, ja valmentajan vaihtuminen vaikuttaisi vahvasti kaikkiin joukkueen pelaajiin.

Nuorilla pelaajilla ja apuvalmentajilla on seuraavaksi eniten inhimillistä pääomaa.

Pelaajat tuovat mukanaan aiemmat taitonsa, persoonansa sekä asenteensa, jotka rakentavat - tai hajottavat - joukkueen yhteishenkeä eli luottamuspääomaa joka kohtaamisessa. Joukkue hyötyy pelimenestyksellisesti toisesta joukkueesta siirtyvästä uudesta taitavasta pelaajasta, mutta myös menettää joukkuehenkeä eli luottamuspääomaa, sillä jokainen uusi pelaaja haastaa jo olemassa olevan rakenteen ja väistämättä joko nostaa tai pudottaa pelaajia uusille pelipaikoille.  Uusista pelaajista tulee siis osa luottamuspääomaa vasta, kun he ovat löytäneet oman paikkansa joukueessa ja muut pelaajat ovat sopeutuneet siihen.

Apuvalmentajilla on side pelaajiin, ja he omalla osallistumisellaan tukevat valmentajan työtä. He eivät ole kokeneita valmentajia, joten he pystyvät tukemaan valmentajaa rutiinien kuten harjoitusten toistamisessa, mutta eivät pysty itsenäisesti valmentamaan joukkuetta pitkällä aikavälillä.

Toimihenkilöt eli joukkueenjohtaja ja rahastonhoitaja tulevat joukkueeseen yleensä ilman aiempaa kokemusta. He ovat tarpeellisia käytännön rutiinien pyörittämisessä kuten viestinnässä, organisoinnissa ja laskutuksessa, mutta eivät korvaamattomia. Joukkue voisi toimia noin kuukauden kokonaan ilman toimihenkilöitä, ja toimihenkilöt ovat melko helposti korvattavissa uusilla kokemattomilla henkilöillä. Toimihenkilöt vaihtuvat vapaaehotisuuden vuoksi usein, joten joukkueen toiminta on rakentunut niin seuran avustamana, että toimihenkilöä voidaan vaihtaa lennosta, myös kesken kauden. Seura ja tehtävänsä jättävät toimihenkilöt huolehtivat heidän perehdyttämisestään. Inhimillinen pääoma kasvaa sitä jyrkemmin, mitä useamman kauden toimihenkilöt joukkueessa toimivat. Jokainen uusi toimihenkilö lisää joukkueen uudistumiskykyä, mutta samalla menetetään luottamuspääomaa, joka on toimihenkilöiden. pelaajien, valmentajien sekä huoltajien kesken.

Inhimillistä pääomaa ovat myös aktiiviset vanhemmat, jotka osallistuvat talkoisiin, varustelaukun kuljettamiseen, pelimatkojen kuljetuksiin, vapaaehtoistyöhön ja siten koko joukkueen toimintaan.

Parannusehdotuksia:

Vanhempia voisi ottaa vielä tiiviimmiin mukaan joukkueen toimintaan. Inhimillinen pääoma kasvaa, mitä useampi vanhempi siirtyisi passiivisesta roolista aktiiviseen rooliin ja esimerkiksi tulisi osaksi joukkuueen toimintaa. Joka kausi tarvitaan aktiivisia vapaaehtoisia. Mitä useampi vanhempi mukana, sen vähemmän velvollisuuksia kasautuu muutamien aktiivien harteille.

Pelaajien inhimillinen pääoma eli taidot ja osaaminen kasvaa harjoittelulla, ja sitä ei ole mahdollista enää harjoitus- ja turnauslukumäärän osalta kasvattaa.  Valmennuksen laatua eli esimerkiksi valmentajien sisäisellä kierrätyksellä (kilpajoukkueesta valmentajia lainaan tai yli lajien tapahtuvaa valmennusta) voisi kokeilla. Monipuolisuus ja erilaiset valmennusmetodit ovat yleensä hyväksi.

Apuvalmentajille voisi tarjota kursseja ja kehitysmahdollisuuksia kehittyä valmentajina, mutta työn vapaaehtoisuuden vuoksi siihen on harvoin aikaa tai edes halua apuvalmentajien osalta.

Joukkueella itsellään ei ole osaamista kehittää valmentajaa ammatillisesti, mutta seura tarjoaa tähän mahdollisuuksia.

# data[].attributes.body
Useissa eri lähteissä viitattu Dr. Nick Bontis sisällyttää mm. kansalliseen aineettomaan uudistumispääomaan tutkimus- ja kehitystoiminnan lisäksi patentit sekä tieteelliset julkaisut, jotka indikoivat kykyä jalostaa aineetonta pääomaa tietämykseksi ja ideoiksi. (Lähde: gradu06016.pdf (tuni.fi))

Joukkueella uudistumiskyky (innovointikyky, uuden oppiminen ja luovuus) on hyvällä tasolla johtuen toiminnan luonteesta.

Useat pelit ja turnaukset koettelevat joukkuetta säännöllisesti, ja pelaajille muodostuu nopeasti käsitys omista kyvyistä ja pelitaidoista sekä joukkueena toimimisen vahvuuksista ja heikkouksista. Koska säännöllistä palautetta saadaan pelien muodossa jatkuvasti, uudistumiskyky eli kyky oppia uutta on korkealla. Pelaajat haluavat kehittyä ja suoriutua paremmin.

Parannusehdotuksia:

Uudistumiskyky on korkealla säännöllisen palautteen eli pelimenestyksen ansiosta sekä joukkuekokoonpanon vaihtuvuuden takia. Uudistumista tapahtuu kuitenkin "liikaa" - hyviä käytäntöjä tai pysyviä vahvuuksia ei ehdi muodostumaan, koska joka kokoonpano (pelipaikat, pelaajat) on lähes joka pelissä erilainen. Pysyvyyttä ja toimivia käytäntöjä tarvittaisiin uudistumiskyvyn rinnalle vähintään yhtä paljon.

# data[].attributes.body
Rakennepääoma on organisaation omistuksessa olevat aineettomat resurssit, kuten arvot ja kulttuuri, työilmapiiri, prosessit ja tietojärjestelmät, dokumentoitu tieto, immateriaalioikeudet

Joukkueen yhteishenki (eli "työilmapiiri") sisältää paljon sisäänkirjoitettua toiminnan kulttuuria ja arvoja, joita itse en tunnista tällä hetkellä kovin hyvin. On kuitenkin selvää, että kun uusi pelaaja tulee joukkueeseen, hänet otetaan tietyllä, kulttuurin mukaisella tavalla vastaan ja mukaan joukkueeseen. Tuo yhteishenki on joukkueen DNA.

Toimihenkilöillä on mös vahva näkemys joukkueen arvoista (monimuotoisuus, ilo, avoimuus), jotka ovat linjassa seuran arvojen kanssa. Ne vahvistuvat jokaisessa kohtaamisessa pelaajien kanssa - muodostavat johtamisen tavan ja luovat kulttuuria. Seuran arvot elävät ja ohjaavat toimintaa, vaikka pelaajat ja toimihenkilöt vaihtuvat.

Säännölliset pelaajien ja valmentajan kohtaamiset, kuten pelaajien harjoitukset, pelit ja turnaukset, tapaamiset vanhempien kanssa, sekä toimihenkilöiden keskinäiset tapaamiset muodostavat joukkueen prosessit eli organisoitumisen tavat yhdessä viestintä- ja tietojärjestelmien kanssa, jotka ohjaavat näitä tapaamisia.

Microsoft365- ja Jopox-välineissä on kaikki joukkueen oleellinen tieto dokumentoituna pelaajatiedoista joukkueen myynti- ja ostoreskontran ylläpitoon sekä budjettiin. Molemmissa välineissä hoidetaan myös joukkueen viestintää vanhemmille ja joukkueen ulkopuolelle. WhatsAppilla hoituu myös joukkueen sisäinen, pelaajien välinen viestintä ja vanhempien pikatiedotus.

Parannusehdotus:

Rakenteellista pääomaa voisi sanoittaa ja tuoda pelaajille ja vanhemmille näkyväksi nykyistä paremmin. Varsinkin arvot ja niiden vaikutus jokapäiväisessä toiminnassa olisi hyvä sanoittaa pelaajille ja myös vanhemmille.

Nyt rakennepääoma on olemassa ja se tunnistetaan, mutta koska se on "aina siellä", se on kuin hygieniatekijä, jonka olemassaoloa kukaan ei huomaa, mutta jonka puuttuessa tai ns. mennessä rikki se tekee kaikesta toiminnasta vaikeaa tai epämiellyttävää.

# data[].attributes.body
Tämä on joukkueessa ydinkysymyksiä rahastonhoitajan näkökulmasta, sillä joukkue ei ole omavarainen eivätkä pelaajat rahoita itse toimintaansa, vaan rahoitus joukkueeseen kerätään pelaajien suhteiden eli pääosin vanhempien kautta.

Tärkein joukkueen suhdepääoma on pelaajien väliset suhteet. Mikäli pelaajien suhteet eivät ole kunnossa, pelaajat eivät halua osallistua harjoituksiin ja peleihin, ja mahdollisesti eroavat joukkueesta, joka taas rampauttaa joukkueen rahoituksen ja sen koko olemassaolon. Huonosti yhteen pelaavat pelaajat eivät menesty myöskään peleissä, joka lisää ennestään tappiomielialaa, ja tekee joukkueesta eroamispäätöksestä helpomman pelaajalle.

Toimihenkilöiden, kuten valmentajan ja joukkueenjohtajan  suhteet pelaajien huoltajiin kuuluvat myös joukkueen suhdepääoman ytimeen, sillä pelaajat ja ennen kaikkea huoltajat ovat joukkueen asiakkaita. Joukkueenjohtaja ja valmentaja edustavat joukkueen johtoa huoltajille. Mikäli vanhemmat eivät ole tyytyväisiä joukkueen toimintaan, he syyttävät siitä usein joukkueen johtoa, ja vaikeuttavat joukkueen rahoittamista esimerkiksi kinastelemalla joukkuemaksuista tai irtisanoutamalla joukkueesta pelaajan puolesta.

Valmentajan suhde pelaajiin tulee laskea myös osaksi suhdepääomaa. Se ei ole niin merkittävä kuin pelaajien väliset keskinäiset suhteet, mutta pelaajien ja valmentajan hyvä suhde vahvistaa pelaajien tunnetta joukkueeseen kuulumisesta ja edesauttaa joukkueen menestystä.

Huoltajien suhteet joukkueen ulkopuolelle ja työelämään ovat myös tärkeitä. Joukkue tarvitsee jatkuvasti rahallisia sponsoreita, lahjoituksia, vuokrattavia tiloja, välineitä ja muuta tukea, jota huoltajien joukkueen ulkopuoliset suhteet  tarjoavat. Sukanmyynti- ja talkookampanjat edellyttävät yleensä pelaajan huoltajien lisäksi isovanhempien osallistumista, kotimyyntiä ystäville ja työkavereille, harjoitukseen kuskausapua, turnausvastaavia, kioskimyyjiä ja muita tukihenkilöitä, jotka löytyvät pelaajan ja hänen huoltajiensa lähipiiristä. Joukkueen rahoituksen kannalta huoltajien hyvät suhteet työelämään ja esimerkiksi omiin sukulaisiin ovat avainasemassa.

Lisäksi suhdepääomaan kuuluu myös toimihenkilöiden keskinäiset suhteet. Toimihenkilöt ovat valmentajaa lukuunottamatta vapaaehtoisia pelaajien vanhempia. Mitä sujuvampi yhteistyö ja -henki, sen todennäköisemmin toimihenkilöt jatkavat joukkueessa ja tekevät vapaaehtoistyötä joukkueen eteen.

Suhdepääomaan kuuluu myös toimihenkilöiden suhteet sekä muihin joukkueisiin että seuraan (FC Reipas ry). Hyvillä suhteilla seurajohtoon voi vaikuttaa esimerkiksi joukkueen harjoitusvuoroihin ja seuralta joukkueelle saatavaan ei-rahalliseen tukeen. Hyvät välit muihin joukkueisiin voi tuoda tilaisuuksia esimerkiksi yhdistettyihin varainkeruukampanjoihin ja -talkooponnistuksiin tai esimerkiksi turnausjärjestelyihin.

Seuran ansiosta joukkueella on vahva brändi alueella mm. Jari Litmasen kasvattiseurana. FC Reippaan hyvä ja tunnettu brändi houkuttaa uusia pelaajia

Koska seurassa on useita joukkueita, seuran hyvä maine ei ole haavoittuvainen yksittäisen joukkueen vuoksi.

Parannusehdotukset:
Pelaajien välisiä suhteita ei kehitetä tällä hetkellä johdonmukaisesti. Valmennuksessa keskitytään pelaajien pelitaitojen kehittämiseen, mutta harrasteseurassa, toisin  kun kilpaseurassa, pelaajien välisellä hyvällä yhteishengellä on melkein enemmän merkitystä kuin saavutetuilla taidoilla. Pelaajat eivät tähtää harrastusseurassa ammattilaisiksi, vaan tärkeintä on viihtyminen joukkueessa. Pelaajien yhteishengen nostamiseen tulisi käyttää sille erikseen dedikoitua aikaa. Nykyisin joukkuehengen rooli tunnistetaan, mutta sen aktiibinen kehittyminen on jätetty sattuman varaan.

Vanhempien yhteydet työelämään tulisi paremmin tunnistaa  ja niiden hyödyntäminen tehokkaammin joukkueen rahoituksessa olisi syytä ottaa tarkempaan tarkasteluun.

Myös joukkueen suhteita vanhempiin voisi parantaa. Parhaiten tämä tapahtuu säännöllisessä viestinnässä. Ylimääräiset yhteiset tempaukset ja vanhempainkokoukset voivat kuitenkin tähdätä hyvään, mutta vanhemmilla on harvoin aikaa osallistua niihin.

# data[].attributes.body
FC Reipas P12 Musta on 12-vuotiaan poikani jalkapallojoukkue, jossa toimin rahastonhoitajana.

Tietopääoman analyysi on erittäin mielenkiintoista tehdä joukkueesta, sillä rahastonhoitajana joudun jatkuvasti pohtimaan, miten joukkueen tietopääomaa voidaan ns. muuttaa rahaksi. Pohdin tätä tehtävää nimenomaan joukkueen rahoituksen kautta - miten joukkueen tietopääomaa voisi hyödyntää paremmin joukkueen rahoituksessa.

En niinkään pohdi tässä joukkueen menestystä, sillä kyseessä on harrastejoukkue, jonka tehtävänä on tarjota pojille liikunnan iloa ja pelaamisen jännitystä. Menestyminen piiripeleissä ja turnauksissa ei ole itseisarvo, eikä se myöskään vaikuta joukkueen rahoitukseen. Joukkueen rahoittajina toimivat vanhemmat (tästä lisää itse analyysissä).

Joukkueessa on 34 pelaajaa, joten se on juuri sopivan kokoinen tämän harjoituksen kohteeksi.  Joukkueessa on monta muutakin instanssia itse joukkueen lisäksi; toimihenkilöt, pelaajien vanhemmat tai huoltajat sekä jokaisen joukkueeseen kuuluvan lähipiiri.