# data[].attributes.body
Kako bi se mladi bolje pripremili za ulazak u svijet rada, učenicima srednjih škola (od 12 godina nadalje) trebalo bi pružiti priliku da održe visokokvalitetne promatračke posjete profitnim i neprofitnim organizacijama, u bliskoj suradnji škola, lokalnih vlasti te organizacija i poduzeća koja sudjeluju     . Te bi posjete trebalo smatrati dijelom šireg postupka profesionalnog usmjeravanja u formalnom obrazovanju kako bi se mladima omogućio prvi kontakt s profesionalnim radnim okruženjem radi stjecanja profesionalne orijentacije i razmatranja mogućnosti da postanu poduzetnici.

# data[].attributes.body
Mladima ponuditi više mogućnosti i promicati postojeće programe za sudjelovanje i zastupljenost u demokratskim procesima i procesima donošenja odluka na svim razinama, među ostalim organiziranjem panela građana i građanki s djecom (npr. u dobi od 10 do 16 godina) u školama. Europski predstavnici mogli bi se sastati s europskim školarcima u njihovim školama kako bi od rane dobi ojačali bliskost i razumijevanje Europe. Kako bi se osiguralo da se svako oblikovanje politika na razini EU-a promatra iz perspektive mladih, trebalo bi izraditi „test mladih” EU-a tako da se za sve novo zakonodavstvo i sve nove politike provede procjena učinka usmjerena na mlade, uključujući savjetovanje s mladima.

# data[].attributes.body
Trebalo bi razmotriti pravo glasovanja na izborima za Europski parlament u dobi od 16 godina, usporedno s poboljšanjem građanskog odgoja i obrazovanja o EU-u. Nacionalne političke stranke trebale bi raditi na tome da i mlađi kandidati budu uvršteni na njihove izborne liste za Europski parlament .

# data[].attributes.body
Molimo da svaka grupa koristi drugu boju post-it papirića.

# data[].attributes.body
S desne strane ćete vidjeti četiri mjere. Za svaku mjeru, molimo vas da odgovorite na sljedeća pitanja:
1)    Koje je vaše mišljenje o ovoj mjeri?

2)    Koje konkretne aktivnosti Hrvatska može provesti kako bi bolje implementirala ovu mjeru?

3)    Za svaku detektiranu aktivnost, zapišite tko su odgovorni akteri, odnosno tko bi trebao provesti aktivnost, a tko u njenoj provedbi treba pomoći (npr. nositelj aktivnosti je Ministarstvo rada, a partneri u provedbi udruge civilnog društva, institucije, itd.).

Molimo vas da upiišete svoje odgovore u formatu:

Mišljenje o mjeri:

Konkretne aktivnosti:

Odgovorni akteri:

# data[].attributes.body
Kada vam facilitator da znak da pređete na sljedeću mjeru, pozivamo vas da koristite opciju komentiranja kako biste izložili svoje mišljenje (slažete li se ili ne, koje komentare imate na već iznesene prijedloge)?

# data[].attributes.body
Mišljenje o mjeri: U većinskom djelu dobra, pomalo tesko izvediva (interes djece?)
Konkretne aktivnosti: politički aktivni mladi i veća uključenost u radne odbore predstavničkih tijela JLRS te i u same političke funkcije
organiziranje panela - teško izvedivo u toj dobi (manjak znanja i zainteresiranosti), realnije kod maturanata
test mladih - super ideja, ali logistički jako teško izvedivo

Akteri: JLRS, MZOS i obrazovne ustanove (srednje škole)

# data[].attributes.body
S navedenim se ne slažemo jer ne znamo kakav bi bio obrazac po školama. Nadalje, smatramo da se u školama više treba fokusirati na kritičko mišljenje i znanje mladih, a ne na njihove ocjene.

# data[].attributes.body
1) Slažemo se s navedenim, i mislimo da je bitno i organizacijama omogućiti pristup obrazovnim institucijama.
Nejasno je na koje učenike bi se mjera odnosila, na učenike viših razreda OŠ ili na srednjoškolce. Relevantno je već za starije osnovnoškolce s obzirom na to da ih dio upisuje strukovne SŠ.
2) Hrvatska bi mogla dati neke smjernice, upute i osigurati mjere za financiranje takvih aktivnosti, ali bi provedba bila jednostavnija na lokalnoj razini.
3) Za provedbu bi bile odgovorne obrazovne institucije, u suradnji s profitnom ili neprofitnom organizacijom koja je uključena. Za aktivnosti koje se odnose na pripremu i omogućavanje provedbe, odgovorni bi bili Ministarstvo obrazovanja obrazovanja i Osnivači obrazovnih institucija, uz potporu Ministarstva rada i Ministarstva gospodarstva. Središnji državni ured za demografiju i mlade bi trebao pojasniti važnost mjere državnim institucijama poput ministarstava, a savjeti mladih osnivačima obrazovnih institucija i organizacijama u njihovoj lokalnoj zajednici.

# data[].attributes.body
Usporedno s poboljšanjem gradanskog odgoja i samo tada je moguće spustiti dobnu granicu za glasanje, usporedno s time, dati mladima da se dokažu da zaslužuju biti na listama, a ne da završe na listama samo zato sto su mladi
Akteri: JLRS, MZOS i obrazovne ustanove (srednje škole), nacionalne političke stranke

# data[].attributes.body
Slažemo se s navedenim, ali potrebno je odrediti optimalnu dob i način implementacije za te mjere.

# data[].attributes.body
Super ideja, ali primjenjiva samo u većim sredinama (manja mjesta nemaju toliko izbora u vidu poduzeća koja bi to mogla organizirati)

# data[].attributes.body
1) Mjera je jako opsežna i zvuči teško izvedivo. Preduvjet je uopće razumijevanje interesa mladih, u ovom slučaju i djece, i usmjeravanje i povezivanje njihovih interesa s ovom tematikom. Paneli ne zvuče kao primjerena metoda za rad s tim uzrastom. Možda bi upoznavanje i povezivanje bilo svrhovitije sa starijim uzrastima, npr. maturantima kako je napisano ranije, i kroz metode koje su djeci bliže i zabavnije. Test mladih zvuči kao odlična ideja, ali sumnjamo u realizaciju.
2) Regulirati uvođenje "Europskog dana" u nastavu, uključiti mlade u provođenje takvih aktivnosti zbog bliskosti u godinama i interesima jer će se djeca s njima lakše poistovjetiti. To smatramo osnovnim koracima koje je potrebno poduzeti.
3) Inicijativa i izrada programa bila bi odgovornost Ministarstva obrazovanja, a konkretna provedba bi bila na školama u suradnji sa savjetima mladih i JLRS.

# data[].attributes.body
Smatramo da se ideja u mjeri 1 treba bolje prenijeti jer nije sasvim jasna.

# data[].attributes.body
1) Mislimo da je mjera dobra, ali su nužne dobre i kvalitetne pripreme, vezano uz građanski odgoj kao što je navedeno.
2) U Hrvatskoj bi trebalo prilagoditi kurikulum, uključivati NGOe i organizacije civilnog društva. Trebala bi sastaviti smjernice o uključivanju mladih u donošenje odluka. Za uvrštavanje na izborne liste bi trebalo donjeti kvotu koja se odnosi na mlade kandidate.
3) Ministarstvo obrazovanja je odgovorno za kurikulum, a europske institucije u Hrvatskoj za ostale aktivnosti.