# data[].attributes.body
1)Alkoinfo (alkoinfo.ee).

2) 1.Alkoholi mõju tervisele, alkoholi mõju elukvaliteedile, milline alkoholikogus on ohutu, milline on minu alkoholitarvitamine.

2.alkoholi tarbivatele inimestele ning ka võibolla inimestele kellel on plaanis alkoholi tarbimine tulevikus.

3) 1.Alkoholi tarbimine liigsel määral ei ole sinu tervisele kasulik.

2.Alkohol võib tekitada sõltuvust.

3. Alkoholi on kindlal määral tervislik tarbida.

# data[].attributes.body
1)Toitumine (toitumine.ee)

2) 1. Mis on toidupüramiid, Soovitused tervislikuks toitumiseks, Kehakaalu langetamine ning mõned artiklid.

2.Inimestele kes hoolivad oma tervisest või soovivad tervislikult või mõnel muul põhjusel toiduviisi vahetada.

3) 1.Tervislikult toitumine võib pikendada eluiga

2. Saan arvutada kehamassiindeksit saidil toitumine.ee

3. Tervislikult toitumine on hea meetod kehakaalu kaotamiseks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eesti riiklikud toidusoovitused on esitatud toidupüramiidina, millel on toidugruppide soovituslikud toidukogused esitatud vahekorras, mis tagavad organismile vajalikud ained. Toidupüramiid näitab, mida süüa vähem ja mida rohkem.

Püramiidi järgi tuleks koguseliselt enam süüa köögivilju, täisteratooteid, marju ja puuvilju, koguseliselt vähem aga piimatooteid, midagi toidugrupist kala-muna-(linnu)liha ning lisatavaid toidurasvu, pähkleid ja seemneid.

Vaata pildil, kuidas erineb keskmise Eesti inimese toidulaud soovituslikust.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tervisliku toitumise informatsioon | Tervisliku toitumise informatsioon

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti riiklikud toidusoovitused on esitatud toidupüramiidina, millel on toidugruppide soovituslikud toidukogused esitatud vahekorras, mis tagavad organismile vajalikud ained. Toidupüramiid näitab, mida süüa vähem ja mida rohkem. Püramiidi järgi tuleks koguseliselt enam süüa köögivilju, täisteratooteid, marju ja puuvilju, koguseliselt vähem aga piimatooteid, midagi toidugrupist kala-muna-(linnu)liha ning lisatavaid toidurasvu, pähkleid ja seemneid.

# data[].attributes.body
Aastal 2000 oli meeste keskmine eluiga 65.86 aastat.

Aastal 2010 oli meeste keskmine eluiga 70.84 aastat.

Aastal 2020 oli meeste keskmine eluiga 74.36 aastat.

Aastal 2000 oli naiste keskmine eluiga 76.34 aastat.

Aastal 2010 oli naiste keskmine eluiga 80.54 aastat.

Aastal 2020 oli naiste keskmine eluiga 82.77 aastat.

20 aasta jooksul on meeste keskmine eluiga tõusnud 8.5 aastat.

20 aasta jooksul on naiste keskmine eluiga tõusnud 6.43 aastat.

20 aasta jooksul on meeste keskmine eluiga tõusnud 2.07 aastat rohkem kui naiste keskmine eluiga.

# data[].attributes.body
2014 aastal Pärnu maakonnas on registreeritud 100 Rotaviirusenteriidi juhtumit.

2014 aastal Tartu maakonnas on registreeritud 117 Rotaviirusenteriidi juhtumit.

2014 aastal on Pärnu maakonnas registreeritud 17 Rotaviirusenteriidi juhtumit vähem kui Tartu maakonnas.

2014 aastal on Tartu maakonnas registreeritud 17 Rotaviirusenteriidi juhtumit rohkem kui Pärnu maakonnas.

2015 aastal Pärnu maakonnas on registreeritud 119 Rotaviirusenteriidi juhtumit.

2015 aastal Tartu maakonnas on registreeritud 38 Rotaviirusenteriidi juhtumit.

2015 aastal on Pärnu maakonnas registreeritud 81 Rotaviirusenteriidi juhtumit rohkem kui Tartu maakonnas.

2015 aastal on Tartu maakonnas registreeritud 81 Rotaviirusenteriidi juhtumit vähem kui Tartu maakonnas.

Järeldus

Aastate 2014 ja 2015 jooksul on olnud Pärnu maakonnas rohkem registreerituid Rotaviirusenteriidi juhtumeid kui Tartu maakonnas.

Aastate 2014 ja 2015 jooksul on olnud Tartu maakonnas vähem registreerituid Rotaviirusenteriidi juhtumeid kui Pärnu maakonnas.

Aastate 2014 ja 2015 jooksul on Tartu maakonnas Rotaviirusenteriidi registreeritud juhtumite arv vähenenud.

Aastate 2014 ja 2015 jooksul on Pärnu maakonnas Rotaviirusenteriidi registreeritud juhtumite arv kasvanud.

# data[].attributes.headline
Kristiin Mikko: narkotarvitajate stigma tegelik mõju

# data[].attributes.subject
Kristiin Mikko: narkotarvitajate stigma tegelik mõju

# data[].attributes.body
https://www.err.ee/1609431367/kristiin-mikko-narkotarvitajate-stigma-tegelik-moju

A) Veebilehe haldaja on Eesti Rahvusringhääling.

B) Artikli autor Kristiin Mikko on sotsiaalministeeriumi rahvatervise osakonna nõunik. Ta on lõpetanud terviseteaduse eriala õppe Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis 2022. aastal.

C) Artikkel postitati veebilehele 22.08.2024 09:46 ning uuendatud seda pole.

Ma pean seda artiklit usaldusväärseks, sest artikkel põhineb usaldusväärsetest allikatest pärineval materjalil.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kristiin Mikko: narkotarvitajate stigma tegelik mõju

# data[].attributes.attachment_link.description
Narkootikumide kuritarvitamine on üks stigmatiseeritumaid vaimse tervise probleeme, millega käib kaasas eelarvamuslik suhtumine ja abita jätmine. Stigma ja hirm rikkumiste ees loovad barjääri abivajaja ja vajaliku abi vahele, mis omakorda võib viib tarvitamise süvenemiseni ja halvimal juhul surmani, kirjutab Kristiin Mikko.

# data[].attributes.body
1. Reklaamitud on ühte ja sama toodet, mis väidetavalt peaks imelisi tulemusi andma väga erinevate terviseprobleemide korral.

2. Nende reklaamide eesmärk on müüa "imetoodet".

3. Need reklaamid on erinevate terviseprobleemidega kergeusklikele inimestele

Need on kommertsreklaamid, mille ainuke eesmärk on toote müümine.