# data[].attributes.headline
משימות אופק מחכות לכם באתר

# data[].attributes.subject
משימות אופק מחכות לכם באתר

# data[].attributes.headline
משימות אופק מחכות לכם באתר

# data[].attributes.subject
משימות אופק מחכות לכם באתר

# data[].attributes.headline
מדיטציה לצעירים

# data[].attributes.subject
מדיטציה לצעירים

# data[].attributes.body
מוזמנים להתנסות במדיטציה, להרגעות בימים המאתגרים הללו

# data[].attributes.attachment_link.title
מדיטציה לילדים: דמיון מודרך - מקום בטוח

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1) מהו משל? a) סיפור b) בדיחה c) שיעור בהיסטוריה 2) איך נקרא האדם הכותב משלים? a) סופר b) מושל c) ממשיל d) משורר 3) מיהו אבי המשלים? a) גרגמל b) איזופוס c) אדיפוס 4) המשל הוא סיפור a) מציאותי b) אמיתי c) דמיוני 5) מה זה מוסר השכל? a) משהו שאנו צריכים ללמוד ממנו b) הסיום של הסיפור c) הכותרת של הסיפור 6) מילה נרדפת למוסר השכל היא... a) ראש גדול b) לקח c) טעות 7) על מי מסופר בדרך כלל במשלים? a) רובוטים b) רכבים c) חיות 8) מה מסמלות החיות במשלים? a) הן לא מסמלות כלום b) הן מסמלות בני אדם c) הן מסמלות תכונות שיש לחיות 9) במשל משתמשים בהאנשה, מהי האנשה? a) לתת לחיות תכונות ורגשות של בני אדם b) עונש c) אנשים קטנים

# data[].attributes.attachment_link.title
משל - חזרה על מושגים

# data[].attributes.attachment_link.description
1) מהו משל? 2) איך נקרא האדם הכותב משלים? 3) מיהו אבי המשלים? 4) המשל הוא סיפור 5) מה זה מוסר השכל? 6) מילה נרדפת למוסר השכל היא...

# data[].attributes.headline
הדפיסו וצבעו מנדלות 

# data[].attributes.subject
הדפיסו וצבעו מנדלות 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
דפי צביעה להדפסה

# data[].attributes.attachment_link.title
מנדלות לצביעה 🎨 דפי צביעה להדפסה

# data[].attributes.attachment_link.description
מגוון ענק של מנדלות לצביעה ולהדפסה בחינם לפי רמות קושי מותאמות גיל. באתר מאות מנדלות עם צורות, עיטורים ועיצובים מדליקים לצביעה באיכות גבוהה לפעילות מרגיעה.

# data[].attributes.headline
התאמת בע"ח לסביבה

# data[].attributes.subject
התאמת בע"ח לסביבה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מערכת שידורים לאומית

# data[].attributes.attachment_link.title
כיתות: ד' מדעים - התאמות בעלי חיים לסביבה

# data[].attributes.headline
הידעת? שיאי גינס

# data[].attributes.subject
הידעת? שיאי גינס

# data[].attributes.headline
בת העורב ושועל

# data[].attributes.subject
בת העורב ושועל

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מערכת שידורים לאומית

# data[].attributes.attachment_link.title
כיתות: ד' שפה - משל השועל ובת העורב

# data[].attributes.attachment_caption
כיתות: ד' מתמטיקה - שטח והיקף מלבן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מערכת שידורים לאומית

# data[].attributes.attachment_link.title
כיתות: ד' מתמטיקה - שטח והיקף מלבן

# data[].attributes.headline
ספורט עושה לי טוב על הנשמה

# data[].attributes.subject
ספורט עושה לי טוב על הנשמה

# data[].attributes.headline
מדעים - ניסוי 

# data[].attributes.subject
מדעים - ניסוי 

# data[].attributes.body
איך נוריד גשם צבעוני והכל בתוך כוס

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הפעם נראה איך להוריד בתוך כוס גשם צבעוני בעזרת שמן וצבעי מאכל

בניסוי הזה נוריד בתוך כוס משהו שנראה כמו גשם קסום, היורד באיטיות ובצבעים מרהיבים.

ציוד

מהלך הניסוי

את מהלך הניסוי אפשר לראות בסרטון:

הניסוי משלב גם גם תופעה הקשורה לכימיה (מסיסות, או, יותר נכון אי-מסיסות של צבעי המאכל בשמן) וגם תופעה הקשורה לתחום הפיזיקה (צפיפות וציפה/שקיעה של מים ושמן). נסביר את שתי התופעות כדי להבין את הניסוי.

מים ושמן לא מתמוססים

בשלב הראשון רואים כי כאשר מוסיפים טיפות של צבע מאכל לתוך כוס השמן, הצבע לא מתמוסס בשמן. הוא נשאר כטיפות, ואפילו כשמערבבים השמן לא באמת נצבע: טיפות הצבע 'נשברות' לטיפות קטנות יותר בגלל הערבוב, אבל עדיין לא מתמוססות בשמן ונשארות מופרדות בתוכו. זה בגלל שצבעי המאכל מבוססים על מים, ומים ושמן פשוט לא מתמוססים זה בזה.

מדוע זה כך? כדי לענות על השאלה חייבים להבין מה זה אומר ששני חומרים מתמוססים זה בזה. כל החומרים בעולם בנויים מחלקיקים קטנטנים: מולקולות, אטומים או יונים. כאשר חומרים מתמוססים זה אומר שהחלקיקים שלהם בעצם מתערבבים אחד בשני. כשמדובר בחומרים נוזלים או מוצקים, בין החלקיקים המרכיבים אותם קיימים כוחות משיכה חזקים, ששומרים יחד את כל החלקיקים ויוצרים 'גוש' של חומר או טיפה של נוזל, אם לא היו כוחות כאלו חזקים אז החלקיקים לא היו נשארים יחד - והיו למעשה גז.

לכן כדי ששני חומרים יתמוססו זה בזה ויתערבבו זה בזה ברמה החלקיקית, צריכים להיפתח הקשרים שמחזיקים יחד את החלקיקים של כל חומר, ולאפשר לחלקיקים של החומר השני להיכנס וליצור קשרים חדשים. סוג הקשרים שמולקולות יכולות ליצור אלו עם אלו קשור למבנה הכימי הספציפי של כל מולקולה. בין מולקולות המים קיימים כוחות משיכה מאוד חזקים (בשפת הכימאים נקראים קשרי מימן). בגלל שלשמן מבנה כימי אחר, בין מולקולות השמן פועלים רק כוחות חלשים הרבה יותר (בשפת הכימיה הם נקראים קשרי ון דר ואלס). ולכן מולקולות שמן לא יכולות להיכנס בין מולקולות של מים - הן פשוט לא מסוגלות 'לשבור' את הקשרים החזקים שבין מולקולות המים, ולא מסוגלות ליצור איתן קשר חזק כמו שהמים יוצרים עם עצמם, ולכן שמן ומים לא מסיסים זה בזה. אגב - לרוב חומרים שיתמוססו בשמן לא יתמוססו במים וההפך, וגם בניסוי הזה רואים כי חומרי הצבע עצמם שנמצאים בתוך צבע המאכל (אדום, כחול וירוק) שמסיסים במים - לא מתמוססים ולא צובעים כלל את השמן. להרחבה על נושא המסיסות ראו כתבה על כלל המסיסות הכימי.

צף ושוקע

כאשר שפכנו את הצבע לתוך השמן - טיפות הצבע שקעו בתוכו, וכאשר שפכנו את השמן על המים - השמן מיד צף על פני כוס המים, ואילו טיפות הצבע שבתוכו המשיכו לשקוע בתוך השמן, ואף 'לטפטף' ולשקוע הלאה בתוך חצי כוס המים - כמו גשם צבעוני.

מה שקובע אם חומרים יצופו או ישקעו אחד בשני, הוא גודל הנקרא צפיפות או משקל סגולי, שזה היחס בין המשקל לנפח. עבור מים הצפיפות היא 1 גרם למ"ל (1000 מ"ל מים שוקלים 1000 גרם), ואילו עבור השמן הצפיפות היא כ-0.9 גרם למ"ל (1000 מ"ל שמן שוקלים כ-900 גרם).

חוק הציפה התגלה על ידי המדען היווני ארכימדס (לפני כ 2,200 שנה) - והוא קובע בפשטות כי חומרים עם צפיפות נמוכה יצופו על פני חומרים עם צפיפות גבוהה ולהיפך. בגלל ששמן פחות צפוף ממים הוא תמיד יצוף על פניהם. בגלל שמים צפופים משמן - הם תמיד ישקעו בתוכו. לא משנה אם זו טיפה קטנה וקלה או כוס שלמה כי לא המשקל קובע אלא הצפיפות שזה יחס קבוע של משקל לנפח שנשאר קבוע לכל חומר.

טיפות צבע המאכל גם צפופות יותר ממים נקיים - בגלל שמומסים בהם חומרים שמעלים להם הצפיפות, ולכן אחרי שהטיפות עוברות מהשמן אל המים הן ממשיכות לשקוע ו'לטפטף' הלאה, מה שנותן לנו את המראה היפה של הגשם הצבעוני בתוך הכוס.

# data[].attributes.attachment_link.title
איך להוריד גשם צבעוני בכוס?

# data[].attributes.attachment_link.description
הפעם נראה איך להוריד בתוך כוס גשם צבעוני בעזרת שמן וצבעי מאכל בניסוי הזה נוריד בתוך כוס משהו שנראה כמו גשם קסום, היורד באיטיות ובצבעים מרהיבים. את מהלך הניסוי אפשר לראות בסרטון: הניסוי משלב גם גם תופעה הקשורה לכימיה (מסיסות, או, יותר נכון אי-מסיסות של צבעי המאכל בשמן) וגם תופעה הקשורה לתחום הפיזיקה (צפיפות וציפה/שקיעה של מים ושמן).

# data[].attributes.headline
אדיסון וטסלה

# data[].attributes.subject
אדיסון וטסלה

# data[].attributes.body
האזינו לממציאים שהתחרו בינהם

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Powered by Omny Studio is the complete audio management solution for podcasters and radio stations

# data[].attributes.attachment_link.title
אדיסון וטסלה - היסטוריה לילדים History for children - Omny.fm

# data[].attributes.attachment_link.description
לפני יותר ממאה שנים, שני ממציאים התחרו בינהם - מי מהם יהיה האיש שימציא מערכת חשמלית שתאיר את העולם במקום נרות שעווה. זהו סיפור התחרות בין תומס אדיסון לבין ניקולה טסלה

# data[].attributes.headline
שחקו להנאתכם

# data[].attributes.subject
שחקו להנאתכם

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.title
התאמה בין המילה לפירוש שלה- השועל והעורב כיתה ג משלים

# data[].attributes.attachment_link.description
Match up - Drag and drop each keyword next to its definition.

# data[].attributes.attachment_link.title
Zumba Kids (easy dance) - I like to move it

# data[].attributes.headline
מדעים - ניסוי הכנת גלידה ב-10 דקות

# data[].attributes.subject
מדעים - ניסוי הכנת גלידה ב-10 דקות

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מכון דוידסון לחינוך מדעי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
איך להכין בבית גלידה מ-4 רכיבים בלבד ותוך 10 דקות בלבד - בעזרת קילו מלח

בניסוי הנוכחי נלמד איך להכין גלידה - מה הסוד של גלידה רכה ולא קירחית, ואיך מלח עוזר לנו להקפיא את הגלידה תוך 10 דקות.

חומרים וציוד

מהלך הניסוי

את מהלך הניסוי אפשר לראות בסרטון:

ברצוני להודות לד"ר דפנה מנדלר שהביאה לידיעתי את הניסוי

הגודל קובע

גלידה היא מאכל קפוא, שמכיל בעיקר מים: מהחלב, מהשמנת או ממיצי הפירות שמהם היא עשויה. כאשר מים קופאים הם הופכים לקרח. אז מה ההבדל בין גלידה לבין, נגיד, שלגון קרח, או קוביית קרח. הרי קוביית קרח היא קשה, כמין מוצק אחיד ושביר - שממש לא דומה לגלידה. אם ננסה להקפיא במקפיא הביתי את תערובת הגלידה שהכנו בניסוי - ה'גלידה' שתתקבל תהייה דומה לקוביית קרח: קשה ומוצקה ושבירה - ובכלל לא דומה לגלידה. הסיבה לכך היא הגודל - הגודל של גבישי הקרח שנוצרים. בקוביית קרח נוצר לנו גביש קרח, בודד, גדול מאוד (בגודל כל קוביית הקרח) ואחיד. בגלידה אנו מעוניינים ליצור הרבה גבישי קרח קטנים, או ממש קטנטנים - שיהיו ממש בלתי מורגשים בפה ובלשון ויעזרו להקנות לגלידה מרקם רך וחלק. אפשר אולי לדמות את זה לאבן גיר גדולה וקשה - שדומה לקרח, לעומת אבקת גיר רכה - שדומה לגבישי הקרח בתוך הגלידה. כלומר בגלידה הגודל כן קובע - ככל שיותר קטן יותר טוב.

ואיך משיגים גבישים קטנים - מקפיאים מהר ומפריעים לתהליך כל הזמן. גיבוש גבישים גדולים הוא תהליך שדורש זמן ומנוחה כדי שהגביש ייבנה ויגדל. ולכן אם רוצים גבישים קטנים יש לעשות את ההפך - להקפיא מהר, בעזרת טמפרטורה נמוכה מאוד, ולהזיז את התערובת כל הזמן - מה שמפריע לגבישים גדולים להיווצר. כך בדיוק עובדות 'מכונות גלידה' שמערבבות את תמיסת הגלידה כל הזמן תוך כדי הקפאה, וכך אנו עושים גם בניסוי. התזוזות הבלתי פוסקות גם 'שוחקות' את גבישי הקרח אלו כנגד אלו מה שעוזר להקטין אותם עוד יותר, וגם עוזרות להכניס אוויר לתוך הגלידה. האווריריות גם משפרת את מרקם הגלידה.

מתחת לאפס

אנו הקפאנו את הגלידה שלנו בעזרת קרח כתוש. הקרח הכתוש מפשיר במהרה - ונוצר לנו בעצם תערובת של מי-קרח, לתערובת כזאת ישנה טמפרטורה של 0 מעלות צלזיוס (למעשה, ככה בדיוק הגדיר המדען צלזיוס את הערך 0 במדחום שבנה - טמפרטורה של מי-קרח). 0 מעלות זה למעשה טמפרטורת המעבר של מים בין נוזל למוצק וההפך. כלומר, בניגוד לתפיסה המקובלת 0 מעלות איננה טמפרטורת הקפיאה של המים בלבד, אלא באותה מידה טמפרטורת ההפשרה של הקרח. אם לדייק - זאת הטמפרטורה שבה קצב הקפיאה שווה לקצב ההפשרה - טמפרטורה שבה נמצאים מים עם קרח בשיווי משקל.

כאשר מבינים זאת - מבינים כי 0 מעלות זה לא טמפרטורה קרה מספיק כדי להקפיא לנו את תערובת הגלידה, בטח לא במהירות - ולכן צריך לרדת בטמפרטורה אל מתחת לאפס. כאן בא לעזרתנו המלח.

המלח משנה נקודת קיפאון ומקרר

כאשר מוסיפים מלח למים (או כל מומס אחר, לכל ממס אחר) - הוא משנה את טמפרטורת הרתיחה והקפיאה שלהם: הוא מעלה את טמפ' הרתיחה (ולכן מי-מלח ירתחו בטמפ' גבוהה מ-100 בהם רותחים מים נקיים) ומוריד את נקודת הקיפאון - ולכן מי-מלח יקפאו בטמפ' נמוכה מ-0 מעלות. אפשר לחשוב על זה כאילו המלח המומס מפריע לתהליכים הללו להתרחש, ולכן דרוש הקצנה בטמפרטורה על מנת שיתרחשו. ככל שריכוז המלח גבוה יותר - כך ההקצנה בטמפרטורה הדרושה לקיפאון (ולרתיחה) גדולה יותר. תמיסה רוויה של מי מלח (כלומר כאשר ממיסים עוד ועוד מלח במים עד שכבר לא נמס יותר) יקפאו בטמפרטורה של סביבות מינוס 20 מעלות!

כאשר הרבה מלח בא במגע עם קרח - הוא מתחיל להתמוסס בו, וכאמור, מוריד את טמפרטורת הקיפאון שלו. כתוצאה מכך הוא גורם לקרח להפשיר - כי, כאמור כל עוד הטמפרטורה מעל מינוס 20 מעלות (וזה המצב), הקרח לא יכול להישמר במצב מוצק כאשר הרבה מלח מומס בו. דרך אגב - זו הסיבה שבערים רבות בחורף, משתמשים בפיזור מלח על הכבישים והמדרכות להפשרת קרח / שלג שהצטבר עליהם.

'כפיית' תהליך ההפשרה הזו של המלח על הקרח - גורמת גם לקירור. במבט ראשון זה נראה מוזר: לוקחים קרח בטמפ' של, נאמר (3-) מעלות / מי-קרח בטמפרטורה של 0 מעלות, מערבבים אותו עם מלח בטמפ' של 25 מעלות, ומקבלים תמיסת מי-קרח בטמפרטורה קרה משניהם, בסרטון הגענו ל-(13.7-) מעלות ואפשר להגיע אפילו עד (20-) מעלות. איך זה קורה?

זה בגלל שתהליך ההפשרה של קרח דורש אנרגיה, דורש חימום, הרי קרח צריך חום כדי להפשיר. כלומר, אם היינו רוצים לכתוב את התהליך בסגנון משוואה כימית, התהליך אינו רק:

קרח -----> מים נוזלים

אלא:

קרח + חום ----> מים נוזלים

והחום נילקח מהסביבה - ולקיחת חום זה למעשה קירור, ולכן כל הסביבה מתקררת כאשר הקרח מפשיר. אם חושבים על זה, זהו תהליך דומה לתהליך שבו זיעה מקררת את הגוף - רק ששם מים נוזליים, הופכים לאדי מים - תוך לקיחת חום מהגוף / קירור הגוף.

וכך, המלח משמש בעצם תפקיד כפול - הוא גם מאפשר סביבה מימית בטמפרטורה נמוכה מ-0 מעלות, וגם משמש ליצירת תהליך המוביל לקירור.

כמו המלח כך הסוכר

בתוך תערובת הגלידה, יש גם מעט סוכר וגם שומן - מהחלב ומהשמנת שהוספנו. כשהתערובת מתקררת, קודם קופאים גבישי קרח שהם בעיקרם מים שנפרדו מהתערובת, ומסביבם נותרים מים עשירים בסוכר שהולך ומתרכז בהם ככל שהמים הולכים וקופאים. בסופו של דבר חלקיקי הקרח שרויים בתוך נוזל עשיר בסוכר, דמוי סירופ, - בדיוק כמו שמי-המלח המרוכזים לא קופאים. הנוזל הסמיך הזה מחזיק בתוכו חלקיקי קרח, בועות אוויר קטנות (שנוספו בהקצפה) וטיפות שומן. לכן גלידה איננה מוצק בדיוק, אלא תערובת שיש בה שלושה מצבי צבירה - קרח מוצק, מי סוכר נוזליים, שומן רך מהשמנת (רך כמו חמאה), ואוויר במצב גז. וכך נוצר מרקמה הרך והאוורירי.

# data[].attributes.attachment_link.title
גלידה ב-10 דקות

# data[].attributes.attachment_link.description
בניסוי הנוכחי נלמד איך להכין גלידה - מה הסוד של גלידה רכה ולא קירחית, ואיך מלח עוזר לנו להקפיא את הגלידה תוך 10 דקות.חומרים וציודשמנת מתוקהחלבסוכרתמצית ונילמלחכף וכפיתקרח (עדיף כתוש, אפשר לשבור עם פטיש שניצלים)שקית (עדיף מסוג זיפ-לוק, שניתן לסגור בהרמטיות)קופסת פלסטיק גדולהמהלך הניסויאת מהלך הניסוי אפשר לראות בסרטון:ברצוני להודות לד"ר דפנה מנדלר שהביאה לידיעתי את הניסויהגודל קובעגלידה היא מאכל קפוא, שמכיל בעיקר מים: מהחלב, מהשמנת או ממיצי הפירות שמהם היא עשויה.

# data[].attributes.attachment_link.title
סרטון אנימציה על חלל! | מה יש ביקום? איך נולד ומת כוכב? על חורים שחורים ועוד

# data[].attributes.headline
עזרו לחשב שטח והיקף

# data[].attributes.subject
עזרו לחשב שטח והיקף

# data[].attributes.headline
העשרה - שחמט

# data[].attributes.subject
העשרה - שחמט

# data[].attributes.body
כנסו והתנסו במשחק המלכים

# data[].attributes.headline
הדפיסו וגיזרו מהגדול לקטן

# data[].attributes.subject
הדפיסו וגיזרו מהגדול לקטן

# data[].attributes.headline
חידות היגיון במתמטיקה

# data[].attributes.subject
חידות היגיון במתמטיקה

# data[].attributes.body
מוזמנים לנסות לפתור חידת היגיון

# data[].attributes.body
שעת כושר

# data[].attributes.headline
א' ב' של סתיו

# data[].attributes.subject
א' ב' של סתיו

# data[].attributes.headline
טקסט מידעי- נחליאלי

# data[].attributes.subject
טקסט מידעי- נחליאלי

# data[].attributes.headline
מילים של רגשות- משימה באופק

# data[].attributes.subject
מילים של רגשות- משימה באופק

# data[].attributes.headline
סרטים לצפיה קולנוע לב

# data[].attributes.subject
סרטים לצפיה קולנוע לב

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
בתי קולנוע לב

# data[].attributes.attachment_link.title
לב איתכם בבית

# data[].attributes.attachment_link.description
פתחנו מגוון סרטים לילדים ולצפייה משפחתית אונליין! צפייה מהנה