# data[].attributes.attachment_caption
AI-snack live - en förmiddag om AI och utbildning

# data[].attributes.body
Medverkande:

Claes Magnusson: Praktisk utbildning inom AI på Yrkeshögskolan

Mats Larsnäs: Nikita, Ådalen och Tänk om det vore tvärtom

Danny Stacey: AI i undervisningen - Rektorn är skolans viktigaste spelare

Camilla Askebäck Diaz och Lisa Eriksson: AI-beredskap

Fredrik Ahlgren: Hur man kör open-sourcemodeller lokalt

Mattias Wickberg Hugerth: AI som didaktiskt redskap

Johan Falk: Chattbottar, AI, skolan och framtiden

Patricia Diaz: Plugga med AI - tre konkreta tips

Magnus Blixt: AI och lärarnas yrkesetik - vadan nytt?

Andrew Galbraith: 2024 - Året då AI-bubblan sprack?

Anders Bjarby: Kreativ promptning

Kristina Alexanderson: AI och Skolan från 1998 till nu

# data[].attributes.attachment_link.title
AI-snack live - en förmiddag om AI och utbildning

# data[].attributes.headline
DN debatt: Ja, AI hotar ungas jobb, men inte som vi trott

# data[].attributes.subject
DN debatt: Ja, AI hotar ungas jobb, men inte som vi trott

# data[].attributes.attachment_link.title
DN Debatt. ”Ja, AI hotar ungas jobb – men inte som vi trott”

# data[].attributes.attachment_link.description
DN Debatt. För första gången har forskare lyckats visa AI:s faktiska effekt på den svenska arbetsmarknaden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Blotta ögat räcker inte – så avslöjar du falska bilder i en tid av AI | Internetkunskap

# data[].attributes.attachment_link.description
De är helt fotorealistiska, men påhittade. Bilder skapade av AI sprids i ett rasande tempo, och det blir allt svårare att avgöra vad som är sant. Men lösningen är inte att försöka granska bilderna – det är att tänka källkritiskt.

# data[].attributes.headline
Snabbkurser i Källkritik - Internetstiftelsen

# data[].attributes.subject
Snabbkurser i Källkritik - Internetstiftelsen

# data[].attributes.body
Snabbkurser – i förebyggande syfte
Ta någon av våra snabba kurser i källkritik och säkerhet på nätet. Lär dig att känna igen bedragare, granska information och bli en mer medveten internetanvändare.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lär dig hur du gör en omvänd bildsökning, att undersöka en avsändare och att dubbelkolla information med hjälp av en sökmotor. Ta en av våra snabbkurser redan idag!

# data[].attributes.body
Finns på Svt-play!

# data[].attributes.headline
När fungerar den digitala källkritiken - hur gör man och varför behövs den??

# data[].attributes.subject
När fungerar den digitala källkritiken - hur gör man och varför behövs den??

# data[].attributes.body
Se inspelningen från Källkritikens dag den 13 mars.

Program

Digital källkritik – en utmaning för många svenskar, framför allt på sociala medier. Användandet av - och kunskapen om - digitala källkritiska verktyg är fortfarande ganska låg, trots att behovet av att kunna värdera information på sociala medier och andra plattformar är större än någonsin. Talare: Jannike Tillå.

Källkritik som leder fel – och hur gör vi rätt? För att stärka källkritiken krävs utbildning som främjar nyhetsvanor och kritiskt tänkande. Elever behöver verktyg för att analysera och bedöma information systematiskt. Vid AI-desinformation kan vi lätt lita på felaktiga detaljer. Lärare bör visa, förklara och utmana, samtidigt som de skapar möjligheter för övning och reflektion. Talare: Thomas Nygren

Från filterbubbla till farlig övertygelse: Källkritik som motkraft till radikalisering av unga Allt fler unga dras in i destruktiva gemenskaper, där propaganda och manipulation formar deras världsbild och handlingar.

När gruppens makt trumfar källkritik och sanning – vad gör vi då? I situationer där sanningssökande riskerar att försämra ens position i den egna gruppen eller hota ens kulturella identitet, tenderar människor att prioritera gruppens gemenskap och inkludering framför sanningen. Talare: Mikael Klintman

Fungerar källkritiken när politiker gör fakta till åsikter? Källkritik bygger på en gemensam syn på vilka källor som värderas högre. Det kräver samhällstillit och enighet om institutioner, experter och metoder för att fastställa fakta. Tilliten är avgörande för att uppmana befolkningen till källkritik i kriser. Talare: Jutta Haider.

De som misstror traditionella medier – varför gör de det? Förtroendet för medier skiljer sig åt mellan olika grupper i befolkningen och blir en alltmer polariserad fråga. Varifrån kommer den samtida mediemisstron? Talare: Fredrik Stiernstedt.

Källkritikens roll i det civila försvaret av demokratin Att värdera ett påstående utifrån vem som uttalat sig, varför och på vilka grunder är centralt för ett offentligt samtal i demokratier. Källkritik har lyfts fram som en del av befolkningens ansvar för att bedöma budskaps tillförlitlighet. Samtidigt kan olika personer tycka att olika budskap är tillförlitliga. Vilken roll spelar då källkritik i samtalet och hur relaterar detta till Sveriges civila försvar av demokratin? Talare: Alicia Fjällhed.

Källkritikens roll i ett AI-genererat syntetiskt informationssamhälle I en tid där AI skapar stora mängder syntetiskt innehåll är källkritik avgörande. Talare: Andrea Liebman.

# data[].attributes.attachment_link.title
När fungerar den digitala källkritiken – hur gör man och varför behövs den? | 13 mars 2025

# data[].attributes.attachment_link.description
Vårens spännande event om källkritik på Källkritikens dag! Tillsammans utforskar vi källkritikens roll i det allt mer komplexa informationslandskapet.Program…

# data[].attributes.headline
AI-ekonomer och robotcontrollers? - Ekonomers framtida arbetsmarknad

# data[].attributes.subject
AI-ekonomer och robotcontrollers? - Ekonomers framtida arbetsmarknad

# data[].attributes.body
EN rapport från Akavia med fokus på ekonomer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Johan Falk, mottagare av Gulädpplejuryns Särskilda Pris 2024

# data[].attributes.headline
AI i undervisningen - resurs från Jönköpings kommun

# data[].attributes.subject
AI i undervisningen - resurs från Jönköpings kommun

# data[].attributes.body
Utbildningsförvaltningen i Jönköping Har numera en verksamhetsutvecklare med fokus på AI, Joel Rangsjö.

Detta innebär att pedagoger inom förskolan, grundskolan och gymnasiet kommer kunna ta del av både fysiska och digitala utbildningar och ett omfattande utbildningsmaterial inom AI. Tanken är att du efter att ha tagit del av innehållet ska vilja, våga och veta hur du använder AI i din undervisning och i din verksamhet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Här på Pedagog Jönköping kan du som pedagog öka din kompetens, få inspiration för att utvecklas i din yrkesroll samt dela erfarenheter med andra kollegor i Jönköpings kommun. Här skapar vi lärglädje hela vägen, från förskola till vuxenutbildning.

# data[].attributes.body
I intervjun (som du hittar längst ner på sidan) berättar Joel mer om hur han ser på AI och lärande och varför du som pedagog bör ha en grundläggande kunskap om vad AI är.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nyfiken på AI? - Kolla in vårt nya utbildningsmaterial - Pedagog Jönköping

# data[].attributes.attachment_link.description
Sedan några veckor tillbaka har utbildningsförvaltningen en verksamhetsutvecklare med fokus på AI. Det innebär att du som pedagog inom förskolan, grundskolan och gymnasiet kommer kunna ta del av både fysiska och digitala utbildningar och ett omfattande utbildningsmaterial inom AI här på Pedagog Jönköping.

# data[].attributes.body
Ur rapporten "Svenskarna och Internet 2024" finns här siffror på hur svenskarna förhåller sig till AI.

# data[].attributes.attachment_link.title
Svenskarna och AI 2024 | Svenskarna och internet

# data[].attributes.attachment_link.description
Här hittar du siffror och fakta om hur svenskar använder AI år 2024. 3 av 10 har använt något AI-verktyg det senaste året.

# data[].attributes.body
Magnus Lodefalk om framtidens arbetsmarknad.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tar AI ditt jobb? Lodefalk i SVT Ekonomibyrån - Ratio

# data[].attributes.attachment_link.description
Det unika är att det går historiskt fort och att kunskaps- och informationsintensiva arbetsuppgifter exponeras för AI, säger Magnus Lodefalk, forskare vid Örebro universitet och forskningsinstitutet Ratio, i en intervju med SVT. Docent Magnus Lodefalk medverkar i...

# data[].attributes.body
I Skolverkets lägesrapport av användningen av AI i gymnasieskolan framkommer att det finns en oro bland lärare för att AI lockar eleverna till att ta genvägar istället för att använda tekniken för lärande. Men det syns också att det finns en nyfikenhet och önskan om att lära sig mer.

Flera tillfrågade lärare uttrycker att de ser möjligheter i att använda AI för att stärka elevernas lärande. Bland de drygt 190 lärare som deltog i vår studie var det ungefär två av tre som i någon utsträckning har börjat använda AI i sitt planeringsarbete eller som bollplank för lektionsupplägg.

Skolverkets förhållningssätt är att det inte är ett krav att använda AI i undervisningen, men eleverna i de äldre årskurserna behöver få kunskap om AIs möjligheter och användningsområden, och om dess begränsningar och risker.

# data[].attributes.attachment_caption
Forskaren: Så påverkar AI skolan och undervisningen

# data[].attributes.headline
Forskning: Så påverkar AI skolan och undervisningen

# data[].attributes.subject
Forskning: Så påverkar AI skolan och undervisningen

# data[].attributes.body
Erik Winerö, Göteborgs Universitet ger sin bild av nuläget.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskaren: Så påverkar AI skolan och undervisningen

# data[].attributes.body
Introducera ett tema som eleverna ska jobba med. Låt eleverna skapa en text i en chattbot som sammanfattar ämnet. Be dem sedan välja “viktiga begrepp” utifrån vad texten beskriver. Låt de fortsätta med jobba i grupp och jämföra vilka begrepp de har valt.

Eleverna får sedan skapa definitioner till begreppen i chatboten för att till slut skriva om definitionen med egna ord.

OBS: hjälp eleverna att prompta, tex. “förklara på enkel sätt…”, “jag förstår inte, förklara på ett annat sätt…”.

# data[].attributes.attachment_link.title
AI-historia – artificiell intelligens då och nu | Internetmuseum

# data[].attributes.attachment_link.description
AI-historia – från konstgjort intelligent liv innan datorer fanns till schackspelande datorer och världens första AI-lagstiftning.

# data[].attributes.headline
Forskning: Så förändras ditt jobb med AI

# data[].attributes.subject
Forskning: Så förändras ditt jobb med AI

# data[].attributes.body
Jobb som tillkommer, jobb som försvinner och förändrade arbetsuppgifter. AI:s intåg på arbetsmarknaden får stora konsekvenser kommande år, spår forskaren Magnus Lodefalk. "Det kommer att påverka lönerna".

# data[].attributes.attachment_link.description
Jobb som tillkommer, jobb som försvinner och förändrade arbetsuppgifter. AI:s intåg på arbetsmarknaden får stora konsekvenser kommande år, spår forskaren Magnus Lodefalk. “Det kommer att påverka lönerna”, säger han till TN.

# data[].attributes.body
Vad betyder dagens och morgondagens AI-teknik för skolan? Johan Falk, undervisningsråd på Skolverket, diskuterar de AI-system som utvecklas i rasande fart. Han fördjupar sig speciellt i två exempel på hur skolan påverkas: lärbottar och AI som hinder för lärande. Inspelat på Settdagarna på Kistamässan den 16 april 2024.

# data[].attributes.headline
AI-ekonomer och robotcontrollers? - Ekonomers framtida arbetsmarknad

# data[].attributes.subject
AI-ekonomer och robotcontrollers? - Ekonomers framtida arbetsmarknad

# data[].attributes.body
EN rapport från Akavia med fokus på ekonomer.

# data[].attributes.body
Our basic assumptions about photos capturing reality are about to go up in smoke.

# data[].attributes.attachment_link.description
The photograph is now meaningless as evidence. We are not prepared.

# data[].attributes.attachment_caption
Podd: Varför behöver lärare och elever veta mer om AI? | Digitala lektioner

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Frågan är inte om AI-verktyg ska användas i skolan eller inte, enligt Linda Mannila. Tekniker och digitala verktyg som används i samhället går inte att stänga ute från skolan och undervisningen. Att förstå och kunna använda tekniken handlar snarare om digital kompetens. Så det viktigaste, anser Linda, är att elever och lärare bygger upp en grundläggande förståelse för AI-verktyg som ChatGPT. Det vill säga, till en nivå så att man förstår vad ChatGPT är och vad det finns för möjligheter och begränsningar med verktyget.

I avsnittet tipsar även Kristina om Digitala lektioners lärarhandledning, Digitaliseringen och digital kompetens, som ger dig praktiska ingångar till hur du prata om AI tillsammans med kollegor och elever.

Mer om Linda Mannila

Linda Mannila är forskare vid institutionen för datavetenskap på Linköpings Universitet och docent vid Helsingfors universitet. Hon forskar kring digital kompetens och AI inom utbildningssektorn både i Sverige och Finland. Linda driver också den ideella föreningen Make It Finland, som arbetar för digital folkbildning och delaktighet oberoende av ålder, genus, etnicitet och andra faktorer.

Så använder du avsnittet för kollegiala samtal om AI

Podden kan användas som underlag för kollegiala samtal i arbetslaget, ämnesgruppen eller i skolans arbete med att utveckla digital kompetens. Lyssna på avsnittet individuellt och fundera över vad du gör idag, vad du skulle kunna göra annorlunda, och vad ni på er skola skulle behöva för att komma vidare.

Förslag till frågor att reflektera över i samband med avsnittet om AI:

Upplever du att din undervisningsvardag har förändrats mycket på grund av AI? På vilket sätt?

Har du använt någon AI-tjänst som ChatGPT eller Midjourney för att planera din undervisning? Vad tyckte du?

Hur pratar du med dina elever om hur de kan använda AI i samband med skolarbete?

Hur tror du att AI kommer att påverka vårt sätt att vara?

Har du tips och tankar på hur arbetet med digital kompetens i skolan kan utvecklas? Vill du medverka själv eller tipsa om någon som du skulle vilja lyssna på? Hör av dig till info@digitalalektioner.se.

Digitala lektioner är en satsning från Internetstiftelsen för att stödja digitaliseringen i Sverige. Vår vision är att alla i Sverige vill, kan och vågar använda internet.

Tips på lektioner för att undervisa om AI

# data[].attributes.attachment_link.title
Podd: Varför behöver lärare och elever veta mer om AI? | Digitala lektioner

# data[].attributes.attachment_link.description
Kristina Alexanderson möter Linda Mannila som forskar om digitalisering, utbildning och samhällsutveckling på Linköpings universitet. De pratar om artificiell intelligens och vad du som lärare behöver förstå kring tekniken.

# data[].attributes.headline
TED-talk: How AI could save (not destroy) education

# data[].attributes.subject
TED-talk: How AI could save (not destroy) education

# data[].attributes.attachment_link.title
萨尔·可汗: 人工智能如何拯救（而非摧毁）教育行业

# data[].attributes.attachment_link.description
可汗学院的创始人兼CEO，萨尔·可汗（Sal Khan）认为人工智能可以激发前所未有的教育行业正向大转型。他分享了他眼中学生和教育从业者与 AI 工具合作的机会，包括为每个学生提供私人 AI 辅导老师、为每位老师提供 AI 助教的可能性，并且他展示了可汗学院的教育聊天机器人 Khanmigo 的令人兴奋的新功能。

# data[].attributes.body
En ny studie visar att elever med koncentrationsproblem, svårigheter med planering, impulsivitet, eller med att följa instruktioner upplever sig särskilt hjälpta av AI-verktyg i skolarbetet. Eftersom verktygen tycks underlätta för dessa att slutföra uppgifter, menar forskarna att det finns ett stort behov av att skolor upprättar regler för hur verktygen kan och inte kan användas.

# data[].attributes.attachment_link.title
ChatGPT mer populärt hos vissa skolelever

# data[].attributes.attachment_link.description
Lunds universitet. I skolan spelar kognitiva förmågor såsom uppmärksamhet, koncentration, planering och problemlösning en avgörande roll för akademisk framgång. I studien, som nyligen publicerats i tidskriften Frontiers in Artificial Intelligence, har psykologiforskarna Johan Klarin, Eva Hoff, Adam Larsson och Daiva Daukantaitė vänt sig till sammanlagt 750 elever i åldrarna 12–19 år för att förstå mer om sambandet mellan bristande kognitiva förmågor om användandet av AI i skolarbetet.

# data[].attributes.headline
En studie om hur gymnasielärare i företagsekonomi upplever arbetet med AI (ht-23)

# data[].attributes.subject
En studie om hur gymnasielärare i företagsekonomi upplever arbetet med AI (ht-23)

# data[].attributes.attachment_link.title
Guidelines on the ethical use of artificial intelligence and data in teaching and learning

# data[].attributes.attachment_link.description
Helping teachers and educational staff understand and engage in the ethical use of artificial intelligence (AI) and data.

# data[].attributes.body
Chat gpt lanserades den 30 november 2022. I och med detta fick AI mycket uppmärksamhet i media. Snabbt kom flera nya och användbara verktyg som alla kan använda. Några av dessa  är ChatGPT, Bing och Bard. Det är en så kallad chatbotar som kan leverera alla möjliga slags texter som du ber den om – allt från dikter, artiklar och förslag på hur din roman ska sluta. ChatGPT/Bing/Bard mfl. kan också skriva kod för att skapa program och webbsidor, eller putsa på ditt CV eller sammanfatta långa forskningsrapporter. Var är gränserna för vad charbotarna kan göra?

ChatGPT hade 100 miljoner månatliga användare redan två månader efter lanseringen. Så snabbt har ingen digital resurs tidigare vuxit. För TikTok tog det nio månader och för Instagram 2,5 år att nå samma antal användare.

# data[].attributes.body
AI är en förkortning för artificiell intelligens. AI ett samlingsnamn för många teknologier som på olika sätt försöker få datorer att fungera mer likt människor.
AI är oftast helt osynlig och finns på webbplatser, i mobiltelefoner, appar och andra datorsystem.
AI är en gren av datavetenskap som syftar till att skapa maskiner som efterliknar mänsklig intelligens. Det används för att utföra uppgifter som vanligtvis kräver mänskligt tänkande, som exempelvis att förstå språk, känna igen mönster eller ta beslut.
AI sträcker sig från system som gör specifika uppgifter, som att rekommendera filmer och korrigera skrivfel, till mer avancerade former, som att generera nytt innehåll och prognoser.
AI är också en del av tekniken bakom självkörande bilar och digitala assistenter, som Siri eller Alexa.
I huvudsak tillåter AI maskiner att lära sig, anpassa och utföra uppgifter, ofta snabbare och mer exakt än människor. Det är en teknik som utvecklas snabbt och som redan är en del av vår vardag.

# data[].attributes.body
1. AI letar cancertumörer
AI används inom sjukvården där systemet har tränats på att leta efter tidiga fall av cancertumörer på patientfotografier. Läs mer på The Guardians sajt  .

2. AI tipsar om musik
De flesta strömmande musiktjänster använder idag AI-system för att kartlägga din musiksmak och ta fram tips på ny musik att lyssna på. Läs mer på Spotifys sajt  .

3. AI letar plagierade texter
AI:s förmåga att leta mönster används inom universitetsvärlden där studenters uppsatser granskas av en AI för att upptäcka plagiat, något du kan läsa mer om på Ouriginals sajt  .

4. AI vaktar dina pengar på banken
Många banker använde AI-system som tränats för att känna igen deras kunders signaturer. På så håller systemet utkik efter förfalskade signaturer. Läs mer på Cogniflows sajt  .

5. AI jobbar på lagret
Stora leveransföretag som Amazon och UPS använder AI och robotar för att optimera lagerhantering och sortering, något du kan läsa mer om på sajten Technology magazine  .

6. AI går igenom jobbansökningar
Allt fler rekryteringsföretag använder AI-system för att gå igenom ansökningar och CV:n och plocka fram de mest intressanta. Läs mer på sajten Vox  .

7. AI optimerar tågtrafiken
Inom järnvägen har AI börjat användas både för att organisera trafiken och potentiellt också för att köra själva tågen. På sajten Hitachi  kan du läsa mer om detta.

https://internetkunskap.se/artiklar/grundkurs-i-ai/ai-ar-redan-vardag/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
AI används redan på många olika ställen i samhället, och allt fler myndigheter, företag och andra organisationer har börjat titta på hur AI kan effektivisera arbetet. AI används inom allt från sjukvården till reklam.

AI-verktyg på nätet som ChatGPT har fått mycket uppmärksamhet i media, men AI används redan inom ett stort antal områden och branscher. Våra datorer och mobiltelefoner använder AI. På internet används algoritmer och AI-baserad teknik för att välja ut innehåll. AI-verktyg kan också hjälpa till med att koda webbsidor, skapa innehåll som artiklar och bilder, och optimera webbsidor så att Googles sökmotorer hittar dem lättare. AI finns helt enkelt överallt, både i den tekniken vi personligen använder och inom stora organisationer och myndigheter.

AI i mobilen

Mobiltelefonen är kanske den produkt där vi oftast möter AI idag. Dagens mobiltelefoner har till och med särskilda processorer som är gjorda för att använda maskininlärning för att förbättra olika funktioner. Ett exempel är mobilens kamera. Där används AI för att känna igen ett motiv när vi ska fotografera det. Om mobilkameran till exempel känner igen att det är en människa vi vill ta en bild på, då försöker den göra människan så tydlig som möjligt i bilden och ser till att den är i fokus.

Det finns också mobiltelefoner som automatiskt kan lägga på särskilda förbättringar på bilden, till exempel skönhetsfilter som suddar ut rynkor och ger huden en större lyster. Eller om man fotograferar en fullmåne kan mobilen automatiskt korrigera den bilden, eftersom den vet hur en vacker fullmåne brukar se ut. Det gamla talesättet är att kameran aldrig ljuger, men de smarta mobilernas kameror kan åtminstone modifiera och försköna sanningen.

Sociala medier styrs av AI

Ett annat ställe där många av oss möter AI dagligen är bland innehållet på internet och sociala medier. Plattformar som Facebook och Instagram använder AI för att hitta mönster i vilka slags poster och bilder du klickat på tidigare. Det mönstret används för att ta fram andra bilder och inlägg som verkar passa dig. Detta kallas ofta för personalisering och det är anledningen till att ditt eget Facebook-flöde ser helt annorlunda ut än dina kompisars. Även sökmotorer som Google och Bing fungerar på ett liknande sätt. Om du är inloggad kommer sökmotorn prioritera de resultat som passar ditt mönster och dina tidigare sökningar.

Många AI-system på nätet använder sig av en stor mängd data om den som använder tjänsten. Ett exempel är verktygen i Facebook som bestämmer vilka typer av annonser du ska se i ditt flöde. Om du har handlat från en butik tidigare, eller klickat på en annons, eller gjort en sökning efter en produkt så kan systemet använda det. Den kan också basera beslutet på information om din ålder, ditt kön och var du bor någonstans.

Men det finns mycket annan data som också kan användas i processen. En del av den informationen kan vara kontextuell - du kanske till exempel ser annonser för en viss butik bara när du rör dig i närheten av den butiken. Annan data kanske inte handlar om dig personligen, utan om vilka du är vänner med på Facebook. Om många av dina Facebook-kontakter har klickat på en annons kan systemet använda det som underlag för att du kanske också är intresserad av annonsen.

Den svarta lådan

Det finns alltså mycket olika slags data som Facebook och andra sociala medier använder för att bestämma vad som visas för just dig. Därför är det ofta mycket svårt att veta exakt hur det kommer sig att en viss annons visas för just dig. Det fungerar likadant för andra slags AI-system. En stor mängd olika algoritmer bestämmer resultatet. Det gör det svårt att veta i detalj hur information sorteras och värderas, även för de som skapat systemen.

De här problemen med att få en inblick i hur AI-systemen fungerar gör att de ibland beskrivs som en svart låda. Emma Engström är forskare på Institutet för Framtidsstudier som undersöker nya tekniker och dess samhällspåverkan. Hon menar att även för den som vet hur systemen fungerar är det svårt att veta exakt hur en AI kommer fram till ett resultat.

- Man kan förstå hur sådana här AI-system fungerar på ett konceptuellt plan. Man vet hur principerna ser ut, och att data kan viktas på olika sätt. Men det behöver inte betyda att man kan förutsäga resultatet eller förstå exakt vilken vikt den tränade AI-modellen lägger vid olika slags data, säger Emma Engström.

Skatteverkets robot Skatti

Flera myndigheter och företag har börjat använda AI inom sin kundtjänst. Skatteverket lanserade 2018 sin "digitala medarbetare" Skatti som besökare kan chatta med på myndighetens webbplats. Skatti har ungefär 500 000 konversationer med besökare varje år.

Jens Granath är produktägare för Skatti på Skatteverket. Han berättar att bakgrunden var den stora efterfrågan på upplysningar som Skatteverket fick via telefon och mejl. Enligt Jens Granath får myndigheten ungefär 3,5 miljoner telefonsamtal och en halv miljon mejl varje år. En stor del av frågorna som kommer in är generella och ganska enkla att besvara, men tidskrävande.

AI-komponenten hos Skatti är en språkmodell som kan hitta synonymer och är bra på att tolka vad folk menar utifrån hur de skriver.

- Den har sedan tränats upp på meningar utifrån vanliga frågor och ger utifrån det färdiga svar som vi också skrivit. I dagsläget har vi ungefär 5 000 olika svar i databasen, säger Jens Granath.

Skatteverket tittar nu på möjligheten att koppla samman Skatti med andra myndigheters chattrobotar, till exempel hos Pensionsmyndigheten och Lantmäteriet. På så vis ska en besökare kunna kopplas vidare till nästa myndighet beroende på vad ärendet gäller.

- Jag tror det bara är en tidsfråga. Det är ofta ganska svårt för kunder att veta vilken myndighet de ska vända sig till i många fall. Då kan chattrobotarna hjälpa till genom att skicka en besökare vidare till rätt instans.

Robotar handlägger på socialtjänsten

Alla system behöver inte ha med maskininlärning att göra. En bredare definition av AI-verktyg kan också omfatta automatiserade beslutsprocesser inom en myndighet, där datorprogrammens algoritmer handlägger ärenden som sedan beslutas av en människa. En som har undersökt det är Anne Kaun som är professor i medie- och kommunikationsvetenskap på Södertörns högskola.

- Jag har tittat på hur Socialtjänsten använder sådana system för att fatta beslut gällande försörjningsstöd. Då är det ett datorprogram som behandlar ansökan som kommit in och granskar den utifrån fasta variabler och kategorier. Datorn avgör då snabbt om man är kvalificerad för stöd eller inte. Men det är alltså inget självlärande AI-system som utvecklas och förändras över tid, berättar Anne Kaun.

Enligt Anne Kaun är denna typ av automatiserade system vanliga idag. Men också system som använder maskininlärning för att tolka information börjar dyka upp i beslutsfattandet. Ett exempel är orosanmälningar. Flera kommuner, exempelvis Strängnäs och Norrtälje, har experimenterat med maskininlärning för att analysera språket i anmälningar som kommit in för att på så vis bedöma hur allvarlig den är och hur snabbt den måste behandlas.

En fråga är hur förtroendet för myndigheter förändras när kontakterna blir mer digitala och man inte träffar mänskliga handläggare längre utan chattrobotar.

Allt är inte AI

All digital teknik vi använder idag är inte AI. Däremot finns det ofta komponenter med AI som ett komplement. Ett exempel är kartor och platstjänster, där mobiltelefonen genom GPS-signaler kan se var den befinner sig någonstans. Detta är inte AI, men AI kan däremot användas för att räkna ut vilken rutt som är den mest effektiva vägen att ta sig från platsen till en annan plats. Och när du söker i kartorna efter något kan AI-teknik användas för att ge förslag på vilka platser du kanske letar efter, baserat på både din sökhistorik och vad andra människor sökt på.

- Det är lite svårt att sätta en exakt gräns för var AI går och inte. Det finns traditionella datorsystem som kan vara ganska komplexa, men för den sakens skulle behöver det inte vara en AI, berättar Anne Kaun.

Både möjligheter och risker med AI

Precis som när digitaliseringen började och datorer dök upp i samhället är vi nu mitt i ett stort teknikskifte, där självlärande och automatiska system tar allt större plats. Francisca Hoyer är Head of Responsible AI and Operations NLU på AI Sweden och arbetar med att ta fram en svensk AI-baserad språkmodell. Enligt henne finns en stor potential när allt fler instanser börjar använda AI i sitt arbete.

- AI kan hjälpa oss att hitta bättre i stora mängder material, att sammankoppla information, att öka tillgängligheten genom att göra viktiga samhällstjänster tillgängliga för människor med funktionsnedsättningar. Det är helt fantastiskt om AI kan hjälpa till exempel de som har svårt att formulera sig så att de kan delta i samhällsdebatten. Det finns en otrolig potential, säger Francisca Hoyer.

Samtidigt understryker hon hur viktigt det är att inte tänka på AI som något enbart positivt eller enbart negativt.

- Just nu går den teknologiska förändringen väldigt snabbt. Det är viktigt att man inte överskattar teknikens funktionalitet så att man missar de konkreta utmaningar eller brister som finns. Historiskt sett har det aldrig varit bra att bara fokusera på en sida av något, bara det positiva eller bara det negativa. Vi måste ha en nyanserad bild på det.

I artikeln Vilka risker finns det med AI kan du läsa mer om de begränsningar och problem som är förknippade med AI-teknik.

7 områden där AI används idag

# data[].attributes.attachment_link.description
AI används inom allt från sjukvården till reklam, och allt fler myndigheter, företag och organisationer har börjat titta på hur AI kan effektivisera arbetet.

# data[].attributes.body
Nyfiken på generativ AI i skolan?
Micke Kring på RI.SE ger en introduktion om generativ AI

# data[].attributes.attachment_link.description
RISE is a member of Vimeo, the home for high quality videos and the people who love them.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Chatbottar och AI är ett nytt fenomen i samhället och i skolan. Genom AI-teknologi är det möjligt att exempelvis få hjälp med att skriva och bearbeta texter av hög kvalitet. Det gör det svårare för lärare att upptäcka om eleven använt en chattbot för att producera en text eller ett svar.

Tydliga rekommendationer kring fusk

Med anledning av den här utvecklingen gick Skolverket i våras ut med nya rekommendationer kring inlämningsuppgifter.

- När det gäller fusk så är Skolverket tydliga. Skolverket avråder från inlämningsuppgifter som är betygsgrundande, om man som lärare bedömer att man inte kan säkerställa tillförlitligheten i innehållet, säger Alper Yilmaz, undervisningsråd på Skolverket.

Inlämningsuppgifter kan användas som övning, men eftersom betygssättning är en myndighetsutövning måste den vara tillförlitlig och rättssäker. Det bygger på att betygsunderlaget går att lita på och att det uttrycker elevens kunskaper i ämnet.

- Lärare behöver vara tydliga med vilka hjälpmedel som får eller inte får användas. Det är bra om skolor och lärare diskuterar hur skriftliga uppgifter kan utformas och genomföras. Det är också viktigt att skolor förklarar för eleverna om och hur chattrobotar får användas i skolarbetet. Om det finns en gemensam hållning på skolan kan det underlätta för både lärare och elever, säger Alper Yilmaz.

Skolverket erbjuder stöd till lärare och rektorer

Skolverket följer utvecklingen och kommer att uppdatera råd till skolor angående AI allt eftersom kunskapsläget växer. På vår webbplats får lärare och rektorer stöd i att lättare säkerställa att chattbottar och AI används på ett ansvarsfullt och etiskt sätt. Skolverket har även anordnat ett antal webbinarier på temat AI och skolan, och fler webbinarier är inplanerade. På dem diskuteras exempelvis hur AI kan användas i undervisningen eller som arbetsverktyg för lärare.

- Dessa frågor är högaktuella och vi märker att många är intresserade av området. Den AI-utveckling vi ser nu lär ha stor inverkan på både samhället och skolan. I debatten har det varit mycket fokus på frågor om fusk, men chattbottar och annan AI kommer att påverka skolan på många fler sätt. Det medför nya möjligheter i undervisning, men också risker. Det är mycket vi inte vet ännu, säger Johan Falk, undervisningsråd på Skolverket.

Viktigt att veta om AI-drivna chattbottar

Det finns idag inga pålitliga verktyg för att avgöra om en text är skriven av en chattbot. Skolverket avråder från inlämningsuppgifter som betygsunderlag om man som lärare inte kan säkerställa tillförlitligheten i innehållet.

Som med andra webbtjänster behöver man vara vaksam på hur personuppgifter och andra känsliga uppgifter hanteras.

Chattbottar kan säga saker som är direkt felaktiga, även när det låter pedagogiskt och övertygande.

Den världsbild och de värderingar som chattbottar målar upp behöver inte stämma med det svenska samhället.

Chattrobotar förhåller sig inte särskilt till svenska läroplaner. Det betyder till exempel att man inte kan utgå från att lektionsplaneringar eller bedömningar som chattbottar gör följer svenska skolans styrdokument.

Relaterad information
Rekommendationer om fusk med AI-teknologi Råd om Chat GPT och liknande verktyg
Webbinarier

Forskningsinstitutet RISE anordnade ett webbinarium den 15 augusti på ämnet AI och dess påverkan på skolsystemet. Du kan se webbinariet i efterhand. Det är uppdelat på fem delar. Skolverket medverkade i en föreläsning om skolan och chattbottar.
Live-webbinar: ChatGPT och skolan, RISE webbplats Länk till annan webbplats.
Kommande webbinarium
Chattbottar i skolan - öppet webbinarium 21 september

# data[].attributes.attachment_link.title
[2023-09-05] AI i skolan - risker och möjligheter

# data[].attributes.attachment_link.description
AI och dess påverkan på skolan är ett aktuellt ämne. Skolverket har ett antal rekommendationer på området och erbjuder stöd på olika sätt till huvudmän, rektorer och lärare.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Plötsligt talar alla om AI! Verktyg som ChatGPT verkar kunna hjälpa till med nästan vad som helst. Men vad är AI för något och hur fungerar tekniken? Är datorn verkligen intelligent på riktigt? Här får du lära dig grunderna om artificiell intelligens.

Vad är AI? De flesta som hör ordet tänker kanske på Science Fiction-böcker och Hollywood-filmer. Där är AI, alltså artificiell intelligens, en robot eller en tänkande dator som man kan prata med och som kan hjälpa människor med allt möjligt. Eller som ställer till det för huvudpersonerna för att berättelsen ska vara spännande.

Men verklighetens AI är oftast helt osynlig. Det är speciell mjukvara, alltså datorprogram, som finns på webbplatser, i mobiltelefoner, appar och andra datorsystem. AI har fått mycket uppmärksamhet i media tack vare flera nya och användbara verktyg som alla kan använda.

Det mest kända exemplet är nog ChatGPT. Det är en så kallad chattrobot som kan leverera alla möjliga slags texter du ber den om - allt från dikter, artiklar och förslag på hur din roman ska sluta. ChatGPT kan också skriva kod för att skapa program och webbsidor, eller putsa på ditt CV eller sammanfatta en 300 sidor lång forskningsrapport. Finns det något den inte klarar?

Det har också dykt upp flera olika bildverktyg, till exempel Midjourney och Dall-E. Här kan du berätta i text vad du vill ha för motiv och så skapar verktygen en bild av precis det - någorlunda bra iallafall. Och precis som när du jobbar med en mänsklig tecknare kan du ge feedback och få nya varianter av bilden, eller helt nya uppslag. Skillnaden mot en människa är att de AI-drivna bildverktygen kan skapa bilderna på bara några sekunder. De vill heller inte ha lön, och behöver inte sova.

Hur definierar man artificiell intelligens?

AI är alltså en förkortning för artificiell intelligens, men vad innebär det? Vi frågar Daniel Gillblad som är Co-Director på AI Sweden och Director på Chalmers AI Research Center. Enligt honom är AI ett samlingsnamn för många teknologier som på olika sätt försöker få datorer att fungera mer likt människor.

- Vi brukar säga att AI är flera olika teknologier och kunskapsområden som får datorer att tolka och förstå omvärlden bättre. Det handlar till exempel om att datorn ska kunna resonera och planera, kunna lära sig av data och olika intryck och mycket annat. Sammanfattningsvis handlar det om att göra datorer lite mänskligare.

Men det finns ingen strikt definition exakt vad artificiell intelligens är för något. Däremot finns AI-teknologi på många olika ställen runt omkring oss. Många datorsystem använder AI i olika grad, ett exmpel är de system som används för att schemalägga och planera hur fartyg ska lasta och lossa i en hamn. Ett sådant kan innehålla olika teknologier som bygger på AI, berättar Daniel Gillblad.

Våra moderna mobiltelefoner är ett annat exempel. När du tar fram din telefon för att låsa upp den så skannar den av ditt ansikte med kameran och känner igen att det är du med hjälp av AI. När du vill fotografera något med mobilen så används AI för att lista ut vad det är du vill fota så att bilden blir bäst, och när du söker bland alla dina gamla bilder i mobilen så används AI för att lista ut vad varje bild föreställer. När du får e-post används AI-teknik för att lista ut om det är skräppost eller inte. När du pratar med mobilens röstassistent används AI för att lista ut vad du säger.

Idag finns AI överallt och vi använder det hela tiden.

Vad är AI?

AI är en förkortning för artificiell intelligens. Det är ett samlingsnamn för en rad olika teknologier som försöker få datorprogram att fungera mer likt en människa. Det handlar till exempel om att kunna resonera och planera, förstå vanligt språk, kunna lära sig av data, känna igen mönster och lägga ihop flera olika intryck för att komma fram till en slutsats.

Allt bygger på maskininlärning

En viktig förutsättning för AI är något som kallas för maskininlärning. I ett vanligt gammaldags datorprogram måste en människa skriva in allt som programmet ska kunna göra - alltså programmera det. Programmet agerar utifrån ett tydligt regelsystem som står skrivet i dess kod, och när någonting inte står i koden händer ingenting i programmet. Dessa regler kallas algoritmer. En algoritm är helt enkelt en serie instruktioner som beskriver hur, med vad och i vilken ordning en uppgift ska lösas.

Maskininlärning är en metod där programmet istället på egen hand får skapa ett regelsystem genom att man matar den med en stor mängd data. Ett klassiskt exempel är bildigenkänning. Anledningen till att bildbiblioteket i din dator kan leta fram bilder som föreställer hundar är att systemet har tränats på att känna igen hundar i bilder. Man har kanske matat det med några hundra bilder och sagt till den att dessa bilder föreställer en hund. Sen får systemet på egen hand titta vidare på miljontals bilder, och försöka hitta andra bilder på hundar genom att jämföra med de första. På så vis blir datorsystemet snabbt ganska bra på att känna igen hundar.

- Maskininlärning är en väldigt viktig komponent för AI, säger Daniel Gillblad. Istället för att skriva direkta program med instruktioner så gör vi program som kan lära genom exempel eller genom att känna igen mönster.

Exemplet med hundbilderna kallas övervakad inlärning. En människa övervakar systemet och presenterar ett facit på vad som är bilder på hundar och vad som inte är det. En annan typ av inlärningsmetod kallas oövervakad inlärning. Då struntar man i det första steget och låter systemet helt på egen hand försöka sortera miljontals bilder och kategorisera dem utifrån mönster den själv kan identifiera.

En viktig metod för dagens AI-system är också den som kallas djupinlärning. Det är en mycket komplicerad variant av maskininlärning som bygger på så kallade artificiella neuronnät. Det är ett samlingsnamn på flera olika självlärande algoritmer som försöker efterlikna hur biologiska neuronnät fungerar, till exempel en hjärna.

Tre sätt att träna en AI med maskininlärning

1. Övervakad inlärning
Programmet får ett facit, och ska utifrån det hitta regler för hur det ska komma fram till rätt svar. Exempel: Ett AI-program för bildigenkänning får se många bilder på katter och hundar och får veta vilka bilder som föreställer vad. Sen får AI:n skapa regler för hur den ska kunna känna igen andra bilder som föreställer katt eller hund.

2. Oövervakad inlärning
Här får programmet inget facit. AI:n presenteras med en stor mängd data och ska på egen hand hitta mönster och likheter. Exempelvis i en stor mängd bilder.

3. Djupinlärning
Avancerad typ av maskininlärning som drivs av ett artificiellt neuronnät. Det är ett datornätverk som inspirerats av biologiska neuronnät som den mänskliga hjärnan. Djupinlärning kan vara både oövervakad och övervakad.

Dagens avancerade AI-system har oftast skapats genom en kombination av dessa tre inlärningsmetoder. Man kanske inledningsvis har använt sig av övervakad inlärning, men därefter låtit systemet själv utvecklas genom oövervakad inlärning och djupinlärning.

Vad är generativ AI?

Att skriva och rita är bara två välkända exempel på vad AI-verktygen kan göra för oss redan idag. Men det finns många fler användningsområden där AI kan underlätta arbetet. Det finns appar och webbplatser som kan skapa musik, klippa ihop en video, förbättra en poddinspelning, fylla en blogg med innehåll, gör en Powerpoint-presentation och mycket mer.

Dessa olika verktyg brukar kallas generativ AI. Det är alltså AI som kan användas för att generera, det vill säga skapa något nytt, så som text, ljud och bild utifrån den data verktyget har lärt upp sig på. Daniel Gillblad säger att generativ AI egentligen inte är något nytt, men att verktygen nu blivit såpass kapabla att de kan generera saker som är av hög kvalitet och känns väldigt mänskliga.

- Att man pratar så mycket om AI just nu handlar till stor del om att många av de här verktygen blivit tillgängliga för allmänheten, som exempelvis ChatGPT. Men vi har också nått en punkt där systemen har lärt upp sig under flera år och nu blivit så bra och därför användbara, säger Daniel Gillblad.

ChatGPT är en språkmodell - inte en faktabok

När vi använder ett verktyg som ChatGPT är det lätt att tro att vi faktiskt kommunicerar med en intelligens. Du skriver något, och datorn svarar snabbt med ett naturligt språk som känns mänskligt. Du frågar om någonting, och ChatGPT svarar nästan omedelbart på ett självsäkert sätt. Det är som att datorn är intelligent, men det är den inte.

För vad det är fråga om är en väldigt avancerad form av mönsterigenkänning. ChatGPT har ingen egentlig förståelse för sin omvärld. Däremot har den tränats på ett stort antal texter skrivna av människor. På så vis har ChatGPT blivit väldigt bra på att sätta ihop en text som påminner om andra texter och är duktig på att förutsäga exakt vilket ord den ska placera efter ett annat ord. Resultatet blir en text som på ytan kan vara väldigt lik en forskningsrapport, ett recept på fransk potatissallad, en kärleksroman eller egentligen vad som helst med bokstäver. Men innehållet behöver absolut inte ha med verkligheten att göra.

- När man använder ChatGPT så är det lätt att få den här känslan av att den är intelligent och att det är något tänkande där bakom. Men tekniken är designad just för att den ska generera en text som låter rimlig. Då är det väldigt lätt att missta det för fakta, berättar Emma Engström som arbetar med AI-frågor på Institutet för framtidsstudier.

ChatGPT är en språkmodell. Den förutsäger ord och är bra på att imitera formen av mänskligt skrivande. Men man bör inte ta det som skrivs för fakta. Den härmar mänskliga texter, men har ingen inbyggd förmåga till källkritik eller sanning.

Snäv och generell AI

AI-verktygen har heller inget sätt att lära sig från något annat än den data som man matat den med. I strikt mening är alltså inte AI-systemen särskilt intelligenta. ChatGPT och andra liknande system är exempel på så kallad specificerad eller snäv AI. Det är AI-verktyg som är skapade och upptränade för att göra en eller ett fåtal saker väldigt bra.

Dessa AI-system är också helt begränsade av den data som har använts vid maskininlärningen. Ett exempel skulle vara om vi lärt en AI att känna igen bilder på katter, men bara tränat den på katter som är gula. Då kan systemet inte på egen hand lära sig att en del katter också är svarta.

Den klassiska science fiction-beskrivningen av AI skulle vi idag snarare kalla AGI - Artificiell generell intelligens. Det är en intelligens som precis som en människa kan lära sig helt nya saker med hjälp av en rad olika sinnesintryck. En AGI skulle kunna utföra precis vilken intellektuell uppgift som helst, och brukar också förknippas med egenskaper som förnuft och självmedvetande.

Någon AGI existerar inte idag, men forskningen utesluter inte att det kan hända. En sak som skiljer oss människor från även de bästa AI-verktyg som finns idag är att vi är självmedvetna - vi känner till vår egen existens. Tanken på att ett datorprogram skulle kunna bli självmedvetet kittlar fantasin och väcker både förundran och skräck. Hur och när det skulle kunna utvecklas en självmedveten AI är däremot högst oklart och något som forskningen är oense om. Det är också en stor och viktig fråga vad det skulle få för konsekvenser för det mänskliga samhället.

- Det finns vägar framåt mot mer och mer generell AI. Man arbetar till exempel på att skapa kombinationer av språkmodeller, bildmodeller och så vidare för att få multimodala system som kan flera olika saker och bättre kan interagera med världen, säger Daniel Gillblad. Det kommer kanske inte att leda fram till något motsvarande en fullständigt mänsklig generell intelligens. Däremot så kommer den att vara bättre än människor på vissa andra saker.

Risker och begränsningar med AI

Många AI-verktyg är imponerande att använda och eftersom träningen fortsätter blir de i snabb takt bättre och bättre. Många ser därför stora möjligheter med AI och ser att verktygen kan spara både tid och pengar. Olika typer av AI-system kan också vara till stor hjälp för människor. Andra pekar på verktygens begränsningar och varnar för de risker som finns med att förlita sig alltför mycket på en AI.

En begränsning är att ett AI-verktyg inte är smartare än den data den matats med. Som vi tagit upp kan en AI inte tänka och reflektera som vi människor. Det finns flera exempel på hur en AI har lärt sig fel eftersom den matats med dålig eller ofullständiga data. Vårt tidigare exempel med svarta och gula katter skulle kunna vara ett sådant fall av ofullständiga data. Ett annat exempel är om du ska träna upp en AI för att känna igen bilder på skor. Ett sådant system kan träna på flera miljoner bilder av skor, men om vi människor inte tänker på att använda tillräckligt varierade skomodeller på bilderna så kanske AI:n aldrig lär sig att en del skor är högklackade.

Andra exempel som kan leda till värre konsekvenser är om vi lär upp en AI att känna igen mänskliga ansikten, men inte tar tillräcklig hänsyn till att människor har olika hudfärg. Flera AI-system som är tränade för ansiktsigenkänning har visat sig ha problem med att identifiera mörkhyade människor. Detta eftersom den data som AI:n tränats på har bestått av mestadels ljushyade. Läs mer om detta på Wireds webbplats.

När tekniken fallerar på det sättet är det lätt att tänka och uttrycka sig som att AI:n skulle vara rasist. Men en AI är inte levande, och behandlar bara den data som den matats med. Emma Engström understryker att eftersom träningsdatan sällan eller aldrig är komplett kommer också den data som kommer ut alltid att vara i någon mån partisk eller vinklad.

- Man behöver förstå när man använder den här tekniken att den data som kommer ut är helt beroende av den data som stoppats in. Ett fördomsfullt eller partiskt resultat beror på tidigare brister som fanns när träningsdatan utvecklades, säger Emma Engström.

Framtiden för AI

Både Daniel Gillblad och Emma Engström understryker att AI är ett oerhört kraftfullt verktyg med stor potential. Det viktiga är att granska den data som kommer ut och värdera det utifrån mänsklig moral och etik. Dagens AI-system är framförallt bra på att identifiera mönster i stora mängder data och presentera ett underlag. Människor däremot har förmågan att förstå och bestämma vad som sedan ska göras genom att tillämpa mänskliga värderingar. Det kan en AI inte göra, åtminstone inte ännu.

Så ser det åtminstone ut idag, men med tanke på hur snabbt AI utvecklas är det svårt att sia om hur framtiden ser ut. AI-system som blir mer kapabla och kraftfulla är för vissa en spännande tanke och för andra otäckt. Finns det risker med att ge en AI för mycket makt? Kan AI-system konkurrera ut människor på arbetsmarknaden och göra en stor del av befolkningen arbetslös? De frågorna undersöker vi närmare i artikeln Vilka risker finns det med AI.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad är AI för något, och hur används tekniken? Hur tränar man upp ett AI-system? Här får du lära dig grunderna om artificiell intelligens.

# data[].attributes.headline
Risker med AI - Artikel från Internetstiftelsen

# data[].attributes.subject
Risker med AI - Artikel från Internetstiftelsen

# data[].attributes.attachment_link.title
Vilka risker finns det med AI? | Internetkunskap

# data[].attributes.attachment_link.description
AI är lockande eftersom det är väldigt användbart. Men det finns också risker förknippade med att ge AI-verktyg alltmer makt över beslut som kan påverka människor

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Källkritik handlar om att avgöra vad som är trovärdigt och att kunna ifrågasätta information. Med generativ AI riskerar internet att översvämmas av falsk information i en aldrig sinande mängd. Hur påverkar AI trovärdigheten hos nyhetsredaktioner och på sociala medier?

I princip alla sociala medier använder AI och algoritmer för att välja ut vilket innehåll som ska visas i just ditt flöde. Det betyder att de bilder, inlägg och nyheter som du ser på din mobil inte alls är samma som dina vänner ser. Dessutom finns det många kraftfulla AI-verktyg som enkelt kan skapa bilder, video och text och sprida på nätet. Hur kan vi veta vad som är sant och inte?

Ditt flöde är unikt

Det kallas personalisering, att ditt egna sociala medier-flöde anpassas efter just din smak. Om du gillar och klickar på bilder av gulliga katter, fina blomsterarrangemang och läckra nudelrätter, då kommer algoritmerna välja ut fler bilder av den typen. Det fungerar likadant med de poddar och ljudböcker du blir rekommenderad och de nyheter du ser på till exempel Facebook och Tiktok. Det internet som du ser är inte samma internet som andra ser.

Men allt är inte anpassat utifrån din smak. Sociala medier kan också justera algoritmerna och lyfta innehåll i ditt flöde som de tror kommer väcka reaktioner. De flesta sociala medier vill att du ska engagera dig i innehållet - klicka på en bild, dela ett inlägg eller skriva en kommentar. Och algoritmerna som styr vad som visas tränas utifrån detta.

På så vis kan algoritmer och AI-teknik fungera så att de förstärker en persons befintliga åsikter i den digitala miljön. Genom att algoritmerna väljer ut innehåll som passar vår smak och vårt beteende. Till detta ska vi också lägga till annonser, som säljs av de sociala medie-plattformarna och dyker upp i ditt flöde. Också de är utvalda för att passa dig utifrån den information som plattformen har om dig som person.

- Det är kommersiella aktörer, och de lever på annonsintäkter. Det påverkar vilket innehåll som visas, berättar Jutta Haider, professor i biblioteks- och informationsvetenskap på högskolan i Borås och docent vid Lunds universitet.

De AI-drivna algoritmer som styr innehållet på våra sociala medier är alltså en viktig del av det informationsflöde vi får. Det som kallas generativ AI är en annan del - nu finns verktyg som automatiskt kan skapa bilder och texter i ett högt tempo. Och det är inte bara på sociala medier som AI har påverkat. Även traditionella nyhetsredaktioner måste förhålla sig till den nya tekniken.

AI och journalistik

Olle Zachrison är nyhetsbeställare på Sveriges Radio och dessutom strategiskt ansvarig för AI på företaget. Han berättar att AI förändrat arbetssättet på både gott och ont.

- Rätt använt kan AI göra våra medietjänster mer relevanta för användarna. Vi kan ge bättre rekommendationer utifrån vårt innehåll, men också göra vårt material tillgängligt på ett mycket bättre sätt.

Ett exempel Olle Zachrison ger är att Sveriges Radio sedan en tid tillbaka börjat transkribera ljudmaterial och omvandla det till text, med hjälp av ett AI-verktyg. Det gör att företagets journalister kan söka i materialet, något som tidigare inte varit möjligt. I ett nästa steg undersöker SR hur transkriberat ljudmaterial ska kunna göras tillgängligt för allmänheten. Ett exempel är besökare som har olika former av hörselvariationer - då är text mycket enklare att ta del av än ljud.

Är AI-skapat innehåll ok?

En annan aspekt av AI är mer komplicerad, nämligen den publicistiska biten. Det handlar om vilken plats generativ AI ska ha inom journalistiken och inte minst den ökade risk för fejkad och falsk information, genererad av en AI.

- Vi förlitar oss på samma grundprinciper som gäller för all vår journalistik och som vi haft sedan tidigare. Det handlar om att vara vaksam med bilder som dyker upp i olika sociala flöden, göra ordentlig faktakoll och att vi måste vara säkra på vilka källorna är, berättar Olle Zachrison.

Alla måste vara medvetna om att tekniken finns och vad den kan göra.

Sveriges Radio har upprättat ett internt AI-råd med representanter från olika delar av företaget. AI påverkar inte bara de som jobbar med publicering, utan även teknik, informationssäkerhet och juridik. En viktig del är hur man utbildar sina anställda i den nya tekniken. Olle Zachrison berättar:

- Det är jätteviktigt att öka kunskaperna inom organisationen - alla måste vara medvetna om att tekniken finns och vad den kan göra. Och att AI-funktioner nu finns inbyggda i program vi redan jobbar med, som Photoshop till exempel.

Photoshop kan skapa nytt innehåll i bilder

Photoshop är ett populärt bildbehandlingsprogram som används både professionellt och av många privatpersoner. Tillverkaren Adobe har uppdaterat programmet och lagt in AI-verktyg som till exempel kan användas för att fylla ut bilder med nytt innehåll. Om du har en stående bild som du vill göra bredare kan Photoshop alltså generera en ny bakgrund så att det matchar mot det innehåll som redan finns i bilden. Programmet kan också ändra detaljer i bilden automatiskt, till exempel byta färgen på en tröja eller generera ett helt nytt plagg.

Hur ska en nyhetsredaktion se på den typen av verktyg och användningen av det? Å ena sidan kan det verka mycket oskyldigt att använda AI för att fylla ut innehållet i en bild så att formatet passar bättre på en webbsida. Det skiljer sig kanske inte särskilt mycket från en illustration gjord av en människa, eller om en grafiker använt manuella verktyg för att klippa en bild eller byta färg på en bakgrund. Samtidigt är det ett känsligt område när det gäller nyhetsverksamhet. Enligt Olle Zachrison har SR nyligen tagit fram en första version av riktlinjer kring användning av generativ AI.

- För det första måste det alltid vara den ansvarige utgivaren som tar ställning till när och om den typen av bilder kan publiceras. För det andra måste man då vara helt transparent - det ska tydligt framgå när en bild innehåller AI-komponenter, berättar han.

Falska nyheter får snabb spridning

Den största journalistiska utmaningen är ändå när det gäller risken för falska bilder och fejkat nyhetsmaterial. En nyhetsredaktion arbetar i ett högt tempo med korta deadlines, och risken finns alltid att något blir fel.

- Det har redan hänt att vi har blivit lurade av falska AI-bilder, berättar Olle Zachrison. Då handlar det om att snabbt rätta och vara helt öppna med att det blivit fel. Det görs ibland misstag i journalistiken, men då måste vi förklara. Det handlar om att värna trovärdigheten.

Ett uppmärksammat exempel är en bild som spreds på internet i samband med ett toppmöte mellan Kinas president Xi Jinping och Rysslands president Vladimir Putin. På bilden såg det ut som att Putin knäböjde framför Xi Jinping, och detta plockades upp av SR-programmet Studio Ett och flera andra nyhetsorgan. Men bilden visade sig vara en AI-genererad förfalskning och SR publicerade en rättelse dagen efter. Läs mer på Sveriges radios webbplats.

- Generativ AI har accelererat utvecklingen. Det dyker upp mer AI-skapat innehåll generellt i medielandskapet som vi måste vara på vår vakt runt. AI kan skapa alltmer realistiska bilder, video och annat. Det är en utmaning, säger Olle Zachrison.

Uppgradering av tvivel

Påhittade historier, fejkade bilder och falska nyheter är inget nytt. Men genom generativ AI, internet och sociala medier är det alltså lättare än någonsin att sprida osanningar. Skälen kan variera - det kan handla om att skapa fejkbilder på skoj, eller så kan det finnas mer illvilliga syften bakom. Aktörer som sprider politisk desinformation och propaganda har också nu tillgång till kraftfulla AI-verktyg som kan skapa nästan vilken bild som helt på bara någon minut.

Men enligt Jutta Haider finns det ett ännu större problem. När nätet svämmas över av falsk information blir det också betydligt svårare att bevisa saker som faktiskt är sanna.

Det blir väldigt lätt att säga att saker är fabricerade.

- Det blir ett problem vid granskning av makthavare och andra personer. Om en journalist hittar dokument som visar att någon begått brott till exempel, då blir det väldigt enkelt att säga att dokumenten är förfalskade, säger hon.

Enligt Jutta Haider kan detta försvåra journalistiskens uppgift att granska makten och orsaka större spridning av konspirationsteorier. Med internet har det blivit lätt att hitta stöd för sina egna åsikter, och allt enklare att avfärda den information man inte gillar.

- Det handlar om en uppgradering av tvivel, säger Jutta Haider. Man behöver inte bevisa att någonting är falskt, det räcker att placera ut tveksamhet på olika sätt, strategiskt. Att tvivlet finns där räcker.

Även Olle Zachrison på SR håller med om att generativ AI och ny teknik kan leda till ett allmänt misstroende för all slags information. Det gäller också förtroendet för etablerade nyhetsmedier. Han säger:

- Jag tror att den risken har ökat. Ett ännu större överflöd av information och om mer sofistikerade manipulationer dyker upp, då kommer det att göra nåt med trovärdigheten rent generellt för medieinnehåll. Vi som kommer från publicistiskt seriösa medier måste bli ännu bättre på att förklara hur vi jobbar, men också se till att vi har riktlinjer så att man kan lita på innehåll som dyker upp på våra plattformar.

Källtillit behövs

Utmaningen med AI och information förstärker ett problem som funnits sedan tidigare - att mängden information är så omfattande och antalet källor i princip obegränsat. Det är omöjligt att granska dem alla som vanlig internetanvändare.

Som ett svar på detta har forskare och andra börjat tala om begreppet källtillit, som ett komplement till källkritik. Om källkritik handlar om att kritiskt bedöma en enskild artikel eller ett påstående så är källtillit snarare något som gäller för en tidning, institution, myndighet eller annan större organisation.

För att avgöra källtillit kan man till exempel titta på om organisationen är transparent i hur de jobbar, hur de själva hanterar källkritik och inte minst hur de reagerar när de gjort misstag. Läs gärna mer om detta i vår artikel Därför behöver du källtillit.

Tips för att bedöma information på nätet

Sök runt för att hitta flera källor - säger alla samma sak, eller finns det skillnader?

Kom ihåg att sanningen ofta är nyanserad. En del saker kan stämma delvis, men formuleras på ett sätt som inte nödvändigtvis måste vara sant.

Tillämpa källtillit som ett komplement - försöka hitta källor som du faktiskt litar på. Välj källor utifrån om de är transparenta i hur de jobbar, hur de själva hanterar källkritik och inte minst hur de reagerar när de gjort misstag.

Kom ihåg att ingen alltid har rätt - även källorna du litar på kan göra missar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så påverkar AI källkritiken på nätet | Internetkunskap

# data[].attributes.attachment_link.description
Genom AI riskerar internet att översvämmas av falsk information. Hur påverkar AI trovärdigheten hos nyhetsredaktioner och på sociala medier?

# data[].attributes.body
Allt material från Internetstiftelsen

# data[].attributes.attachment_link.title
AI – artificiell intelligens | Internetkunskap

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad finns det för möjligheter och risker med datorer som blir allt mer självständiga? Här får du lära dig grunderna om AI – artificiell intelligens.

# data[].attributes.body
1) Förstå digitaliseringens påverkan på samhället
2) Kunna använda och förstå digitala verktyg och medier
3) Ha ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt
4) Lösa problem och omsätta ideér i handling

# data[].attributes.body
EDUAI.se Innehåller bland annat verktyg för att integrera AI i undervisningen. Upptäck potentialen i AI för att skräddarsy utbildningen till individuella behov, effektivisera lärandet och skapa en mer interaktiv skolmiljö.

Här hittar du färdiga prompter mm.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EDUAI:Där AI och pedagogik möts för framtidens utbildning

Välkomna till EDUAI, porten till morgondagens utbildning. En ny era tar form där artificiell intelligens (AI) utgör grunden för en omvandlad läroprocess. EDUAI.se är dedikerat till att tillhandahålla kunskap och verktyg för att integrera AI i undervisningen. Upptäck potentialen i AI för att skräddarsy utbildningen till individuella behov, effektivisera lärandet och skapa en mer interaktiv skolmiljö. EDUAI lyser upp vägen mot en ny dimension av pedagogik där teknologi möter mänskligt engagemang för att berika kunskapsförmedlingen.

# data[].attributes.attachment_link.title
EDUAI.SE - Din Inspirationskälla för AI i skolan

# data[].attributes.attachment_link.description
EDUAI:Där AI och pedagogik möts för framtidens utbildning Välkomna till EDUAI, porten till morgondagens utbildning. En ny era tar form där artificiell intelligens (AI) utgör grunden för en omvandlad läroprocess. EDUAI.se är dedikerat till att tillhandahålla kunskap och verktyg för att integrera AI i undervisningen.

# data[].attributes.headline
Tips för att bedöma information på nätet

# data[].attributes.subject
Tips för att bedöma information på nätet

# data[].attributes.body
Sök runt för att hitta flera källor – säger alla samma sak, eller finns det skillnader?

Kom ihåg att sanningen ofta är nyanserad. En del saker kan stämma delvis, men formuleras på ett sätt som inte nödvändigtvis måste vara sant.

Tillämpa källtillit som ett komplement – försöka hitta källor som du faktiskt litar på. Välj källor utifrån om de är transparenta i hur de jobbar, hur de själva hanterar källkritik och inte minst hur de reagerar när de gjort misstag.

Kom ihåg att ingen alltid har rätt – även källorna du litar på kan göra missar.

# data[].attributes.body
Saker att vara vaksam på vid sökningar med Chatbotar:

- Faktafel i övertygande formuleringar

- Dataintegritet och GDPR

- Skeva värderingar

- Oreflekterat överlämnande av arbetet till Chatboten... den egna träningen uteblir.

- Chatbotar utgår inte från skolans styrdokument

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
We've created GPT-4, the latest milestone in OpenAI's effort in scaling up deep learning. GPT-4 is a large multimodal model (accepting image and text inputs, emitting text outputs) that, while less capable than humans in many real-world scenarios, exhibits human-level performance on various professional and academic benchmarks.

# data[].attributes.attachment_link.description
We've created GPT-4, the latest milestone in OpenAI's effort in scaling up deep learning. GPT-4 is a large multimodal model (accepting image and text inputs, emitting text outputs) that, while less capable than humans in many real-world scenarios, exhibits human-level performance on various professional and academic benchmarks.

# data[].attributes.body
– I grund och botten är det inte fråga om teknologi utan om bedömningskunskap, ett område som vi lärare behöver bli bättre på. Vad är det vi vill bedöma och hur gör vi det bäst? Det är frågor som vi behöver diskutera mer, i skolan och på lärarutbildningen. Det finns ju fler examinations- och studieformer än den skrivna inlämningsuppgiften, säger Erik Winerö, lärare och doktorand

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
AI bör leda till större fokus på elevernas process snarare än resultatet, menar läraren och IT-doktoranden Erik Winerö. Foto: Nicklas Elmrin

Ai i skolan Artificiell intelligens tar just nu sats för att förändra utbildningssystem över hela världen.
Ämnesläraren och it-doktoranden Erik Winerö följer utvecklingen på nära håll och ser både möjligheter och utmaningar.
Och han försäkrar: Världen kommer inte att gå under den här gången heller.

Deb 30 november 2022 slog chatboten ChatGPT ner som en bomb, först i tekniknördarnas flöden och strax därefter i nyhetsrapporteringen runt om i världen. Plötsligt fanns en avancerad textbaserad artificiell intelligens (AI) fritt tillgänglig för allmänheten, som kan skriva egna berättelser, redigera texter, programmera, resonera kring komplexa dilemman, sammanfatta svåra texter i punktform - eller tvärtom bygga ut en punktlista till en längre text genom att fylla på med relaterade fakta och kontext. Med mera. Det enda du som användare behöver göra är att be om det, med samma talspråk som om du chattade med en livs levande människa.

För alla personer utanför tekniklaboratorierna blev ChatGPT det första konkreta exemplet på hur AI har potential att förändra stora delar av samhället, inte minst inom utbildningsväsendet. Flertalet av de nyhetsartiklar, krönikor och ledare som lanseringen genererade hade en sak gemensamt: Ett fokus på potentialen för fusk i skolan.

En begriplig reaktion men alldeles för snäv och grund, menar Erik Winerö, gymnasielärare i svenska och religion samt doktorand i tillämpad it mot utbildningsvetenskap.

- Jag tror det är naturligt för lärare som ser den här tekniken att den första tanken blir att elever kan använda den för att fuska. Man frågar sig "kan jag avgöra om en elev eller en dator skrivit det här?". Den diskussionen är viktig och intressant, men inte den viktigaste eller intressantaste, säger han.

AI ställer grundläggande frågor om skolan

Han menar att AI, när det kommer till fusk, egentligen inte erbjuder något nytt. Det gör ingen skillnad om en spökskrivare är en förälder eller en AI. Det som är nytt är att "hjälpen" genom AI blir mer tillgänglig.

- I grund och botten är det inte fråga om teknologi utan om bedömningskunskap, ett område som vi lärare behöver bli bättre på. Vad är det vi vill bedöma och hur gör vi det bäst? Det är frågor som vi behöver diskutera mer, i skolan och på lärarutbildningen. Det finns ju fler examinations- och studieformer än den skrivna inlämningsuppgiften, säger han.

I Erik Winerös klassrum experimenterar eleverna med ChatGPT. Foto: Nicklas Elmrin

Erik Winerö tycker att samtalet snarare borde kretsa kring grundläggande frågor om utbildningssystemets funktion och utformning.

- För att allting ska vara mätbart i skolan har vi hamnat i så kallad produktpedagogik. Vi tittar på en uppgift eleven har gjort och bedömer resultatet. Då bedömer vi form i stället för kreativitet och process. Jag tror att maskiner som skriver så här bra leder till att skolan behöver fokusera mer på processer och mindre på resultat.

- Skrivande och läsande är helt centrala förmågor. Därför behöver vi uppmärksamma värdet av skrivande som process när själva resultatet går att uppnå utan att faktiskt skriva själv, säger Erik Winerö.

Kan få stora konsekvenser - och risker finns

Han jämför debatten om AI med den som utbröt när miniräknaren kom. Då sa vissa att det innebar slutet för elevernas eget tänkande - något som få skulle hävda i dag.

- Det är lätt att bli alarmistisk när omdanande teknologier kommer in i skolan. Men precis som vi har hanterat annan ny teknologi kommer vi lära oss att hantera den här sortens AI. Däremot tror jag att AI kan ha större konsekvenser för skola och lärande än miniräknaren eftersom det handlar om vårt sätt att läsa, skriva och tala.

Vi måste ju förhålla oss till detta - och eleverna är snabbare än vi är.

Erik Winerö

Enligt Erik Winerö ses digitaliseringen av skolan ofta ur ett sociokulturellt perspektiv där lärande förstås som en kollektiv process och införandet av ny teknologi inte ses som problematiskt. Men ur ett kognitivt perspektiv finns det risker.

- Vissa forskare talar om "kognitiv offloading", att man lägger information utanför sig själv och på så vis frigör kapacitet i hjärnan. Till exempel behöver jag inte kunna min frus telefonnummer för det finns i telefonen. Det är positivt. Men om skrivande inte längre "behövs" på samma sätt kanske det är ett problem, eftersom att skriva hänger ihop med andra processer.

Han jämför med bärande och icke bärande väggar; vissa väggar kan man riva och andra bör man låta vara.

- Om du har multiplikationstabellerna lagrade i långtidsminnet kan du lösa ett komplicerat matematiskt tal. Om du inte har det behöver du hålla den informationen i arbetsminnet, som kan bli överbelastat. På samma sätt behöver vi ha tillgång till viss information i långtidsminnet för att kunna tänka kritiskt. Om vi då lägger den informationen utanför oss själva kan vi inte vara lika kritiska och kreativa längre. Då kan de här tekniska hjälpmedlen bli ett problem, säger han.

Tipset: Pröva själv

Det bästa tipset han kan ge till lärare, oavsett om de är nyfikna, oroliga eller likgiltiga är att testa själva. Alla kan skapa ett gratis konto på chat.openai.com och pröva vad AI:n går för. Erik Winerö har även låtit eleverna använda tjänsten i klassrummet, och diskuterat med dem kring fenomenet.
LÄS ÄVEN Forskaren: AI kan göra skolan hälften så lång Forskaren: Lärare behöver mer inflytande över AI AI-boten svarar själv: "Kan inte ersätta lärare" Maria Wiman: AI är bara ett medel - resten är upp till oss proffs
- Vi måste ju förhålla oss till detta, vi kan inte stoppa det. Och eleverna är snabbare på det än vi är. Utvecklingen går enormt fort och det är bara att testa. De här AI-systemen skapar ju också många möjligheter och tillsammans behöver vi utforska dem, och dela med oss. Men det här att elever skriver uppgifter hemma, det går ju inte längre, säger han.

Så fungerar ChatGPT och AI-modeller

# data[].attributes.attachment_link.title
Så kan AI förändra lärares arbete i grunden

# data[].attributes.attachment_link.description
Läraren och it-doktoranden Erik Winerö följer AI-utvecklingen på nära håll. Han ser både möjligheter och risker.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gemini is your personal, proactive, and powerful AI assistant from Google. Try it for free to help with work, school, and at home for whatever inspires you.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Genom AI har det blivit lättare för elever att fuska på inlämningsuppgifter. Därför har Rudbecksgymnasiet valt att ställa om undervisningen.

Flera elever som SVT pratat med använder AI-verktyg för att fuska. Vissa använder det som ett sätt att hitta information och inspiration om ett ämne.

Läraren Petter Segerås uppger att vissa elever kommer mer till sin rätt och kan visa upp sina kunskaper genom skolans nya arbetssätt. Men för Jemima Vallin som går samhällsvetenskapsprogrammet har det inneburit mer plugg.

Hon ser också hur AI-verktygen kan skapa problem.

- Det gör det svårare att se om eleverna verkligen har gjort arbetet själva. Så jag fattar att det har blivit en stor grej, att man pratar om det mycket.
I klippet kan du höra Jemima berätta mer.
Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Eleven Jemima: "Jag behöver plugga ännu mer"

# data[].attributes.attachment_link.description
Jemima Vallin går första året på Rudbecksgymnasiet i Örebro. På grund av den förändrade undervisningen måste hon lägga mer tid på skolan. - Jag har ofta haft enkelt för skolan. Nu behöver jag plugga ännu mer, säger hon.

# data[].attributes.headline
Rapport om ungdomars AI-användning i skolan - sept-23

# data[].attributes.subject
Rapport om ungdomars AI-användning i skolan - sept-23

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sedan AI-tjänsten ChatGPT lanserades för allmänheten i slutet av 2022, går det att låta artificiell intelligens skriva uppsatser och lösa mattefrågor på nolltid. Hela 52 procent av ungdomar i 15-24-årsåldern uppger att de använt AI på ett otillåtet sätt i skolan, visar en ny rapport från Ungdomsbarometern.

När SVT Nyheter Blekinge besöker af Chapmangymnasiet i Karlskrona får vi blandade svar. Några fuskar inte. Andra har fuskat.

- Jag tror att många använder det eftersom det är en lätt utväg, säger eleven Emma Thörnqvist.

Svårt att hänga med

Än finns ingen nationell strategi kring AI-fusk och enligt gymnasieskolor i Blekinge är det svårt att hinna med i utvecklingen.

- Det är något som vi måste förhålla oss till, men det finns ingen utarbetad strategi än, säger Marie Franzén, rektor på af Chapmans gymnasieskola i Karlskrona.

Liknande tongångar kommer från gymnasieskolan Nordenbergsskolan i Olofström.

- Vi arbetar hårt med är att anpassa undervisning och uppgifter så att AI inte blir ett hinder i att få en rättssäker bedömning och en god undervisning, säger Linda Svensson, rektor.
Spela klippet för att höra vad eleverna själva säger om att använda AI i skolan.
Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny rapport: utbrett fusk med AI bland skolungdomar

# data[].attributes.attachment_link.description
Över hälften av ungdomar har använt AI för att fuska i skolan visar en färsk rapport. - Det är inte många lärare som kollar, säger eleven Olivia Geregren.

# data[].attributes.body
Samtliga yrken och områden kommer att beröras av AI. Men vissa påverkas mer och tidigare. Dit hör, enligt MYH:s rapport:

● Kundtjänst

● Grafiker

● Spelutvecklare

● Juristassistent

● Redovisningsekonom

● Medicinsk vårdadministratör/sekreterare.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Betaltjänstföretaget Klarnas förhoppning att kunna spara 700 tjänster är bara ett exempel på det omvandlingstryck som AI kommer att få på arbetsmarknaden.

Just kundtjänst är ett område som pekas ut som extra känslig för inverkan av AI i rapporten Artificiell intelligens påverkan på yrkeshögskolans utbildningsutbud, som Myndigheten för yrkeshögskolan (MYH) lämnat över till regeringen.

I rapporten står det att myndigheten räknar med att samtliga yrken och områden kommer att, i någon mån, påverkas av den nya tekniken. Och till skillnad från tidigare omvälvande teknikskiften så kommer revolutionen att slå hårt mot högutbildade i avancerade yrken.

Med hänvisning till en rapport från Internationella valutafonden, skriver MYH att "även högkvalificerade jobb, som kräver mycket kunskap och komplexa beslut (kan) bli ersatta av AI". På sikt kan AI "utmana även yrken med långa utbildningar och hög specialisering".

Som exempel på yrken där AI kommer att ha en så stor påverkan att de helt eller delvis försvinner, räknar MYH bland andra upp redovisningsekonom, juristassistent och medicinsk vårdadministratör.

Mats Persson har fått ta emot rapporten, liksom en liknande från Universitetskanslersämbetet (UKÄ), och han drar en klar slutsats.

- De visar att arbetsmarknaden är i enorm förändring, många jobb kommer att påverkas och utbildningen måste därför göras om, säger han.

Rapporten från MYH betonar att även om "vissa individer" troligen blir av med jobbet på grund av AI, så är det snarare så att arbetsuppgifter för människor förändras.

Uppgifter som är upprepande kommer att tas över av en AI-assistent. Samtidigt kommer "de mer specialiserade yrkesrollerna under de närmaste åren bli viktigare". För till exempel en automationsingenjör i industrin kommer AI ta över rutinuppgifter men lämna mer kreativ problemlösning till människan, skriver rapportförfattarna.

Det är också troligt att en rad nya yrken växer fram. Hit hör en "AI-manager" vars uppgift blir att "integrera och optimera användningen av AI-teknologi". Även specialister som kan säkra kvaliteten i produkter och tjänster som har skapats av AI lär behövas.

Rapporten betonar att det över huvud taget kommer att finnas ett ökat behov av människor som är kunniga när det gäller utvecklingen av teknik och digitalisering.

Det är det här ökade behovet som regeringen hoppas att deras så kallade STEM-strategi ska möta. STEM är en engelsk förkortning för naturvetenskap, teknik, ingenjörsskap och matematik. Och det är mer av dessa ämnen som behövs i hela utbildningsväsendet, menar Mats Persson.

Och ska vi klara den gröna omställningen måste fler välja att plugga matte och teknik och framför allt att de som väljer dessa utbildningar tar en examen och jobbar inom dessa sektorer.

- En hel del utbildningar behöver ha mer inslag av AI, teknik och matematik i sig, något de inte har i dag. Det kan till exempel vara juristutbildning, socionomutbildning och lärarutbildning, säger han.

Konkret betyder det att antalet ingenjörsplatser vid universitet och högskolor byggs ut, samt att utbildningarna inom dessa områden får mer pengar.

- Och ska vi klara den gröna omställningen måste fler välja att plugga matte och teknik och framför allt att de som väljer dessa utbildningar tar en examen och jobbar inom dessa sektorer, säger Persson.

När det gäller STEM är det knappast Sverige eller ens Europa som är ledande utan snarare länder som USA, Kina och Japan.

- Det är därför vi ska ha den här strategin - för att vi ser att vi riskerar halka efter. Jag skulle säga att det är extra allvarligt för Sverige eftersom vi är ett ingenjörsland. Det blir extra viktigt för oss att ta nya kliv kring detta, säger Persson.

Samtidigt tycker han att Sverige är bra på omställning och lärande mitt i livet.

- Myndigheten för yrkeshögskolan säger att AI-utbildningarna är de mest sökta i dag. Det visar att det finns ett stort intresse bland många yrkesverksamma som mitt i livet vill få den kompetensen, säger han.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny rapport: Här är yrkena i Sverige som hotas av AI

# data[].attributes.attachment_link.description
AI kommer att förändra utbildningarna vid universitet och högskolor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I november förra året slog den nya AI-tekniken ner som en bomb när tjänsten Chat GPT lanserades. Vem som helst kan ställa frågor till chattroboten och det går till exempel att be den att skriva en uppsats i ett visst ämne. Det tar bara sekunder.

I augusti svarade över hälften av ungdomarna i en undersökning att de använt AI till en skoluppgift på ett sätt som de själva är osäkra på är tillåtet.

Skolverket: Använd inte inlämningsuppgifter som underlag

I dag finns inga nationella riktlinjer för hur eleverna får använda AI i skolarbetetet. Men Skolverket avråder lärare från att använda inlämningsuppgifter som betygsunderlag, om inte läraren kan vara säker på att innehållet är trovärdigt.

Skolförvaltningen i Örebro har heller inga konkreta rekommendationer, utan varje gymnasieskola får hitta sitt eget förhållningssätt.

På Rudbecksgymnasiets samhällsprogram har man nu uppsatsskrivning på bestämd tid på skolan, istället för att eleverna sitter hemma och skriver.

Chat GPT saknar källhänvisningar

Ett problem är att Chat GPT, som används av många unga, saknar källhänvisningar.

- Du vet inte varifrån informationen kommer. Det är något som vi på de studieförberedande programmen framför allt är väldigt noggranna med, att vi ska få in eleverna i ett vetenskapligt förhållningssätt och de ska kunna källhänvisningar.
I klippet får du höra mer om den snabba förändringen i skolan.
Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så har Rudbecksgymnasiet AI-anpassat undervisningen - för att undvika fusk

# data[].attributes.attachment_link.description
På mindre än ett år har skolor runt om i Sverige tvingas ställa om helt. Anledningen är att eleverna lättare kan fuska genom att använda AI-verktyg. - Vi har fått tänka mer på att de inte får jobba med saker hemma. Det har blivit mer kontroll, säger gymnasieläraren Petter Segerås vid Rudbecksgymnasiet i Örebro.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Man kan använda AI för att fuska men det kommer också att vara en del av den framtida yrkesrollen.

Det säger Mats Viberg, rektor på BTH, en högskola med många utbildningar där AI spelar en viktig roll.

Trots den tekniska kompetensen hos många studenter har man än så länge endast haft ett fall av AI-fusk. Plagiat av texter från andra studenter eller via nätet är fortfarande den vanligaste formen av fusk.

Under pandemin hade BTH flest rapporterade fall av fusk, något som Mats Viberg menar kan bero på att man är duktiga på att upptäcka fusk.

- Men det kan finnas mörkertal. Som teknisk högskola är man nog mer utsatt än ett brett universitet. Det skulle jag kunna tänka mig.

"Väldigt olyckligt om det skulle stävjas"

På högskolan finnas inga generella rekommendationer för hur lärare bör förhålla sig till AI. I stället är det upp till varje institution att utforma sina examinationer på ett säkert sätt. Mats Viberg ser inte heller något behov av nationella riktlinjer.

- Jag tror det skulle vara väldigt olyckligt om man gick ut nationellt och sa att det här är något som behöver stävjas inom utbildningen. Det behövs inte riktlinjer utan stöd för lärare och att man delar med sig av "best practice".

En större utmaning än AI-fusket är enligt Mats Viberg snarare hur man utformar utbildningar för att matcha morgondagens föränderliga yrkesroller.
Spela klippet för att höra hur högskolan tacklar AI-frågan.
Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Blekinge tekniska högskola om risken för AI-fusk: "Mer möjlighet än problem"

# data[].attributes.attachment_link.description
Bland ungdomar är det vanligt att använda AI för att fuska i skolan, visar en ny rapport. Men var går gränsen för fusk när AI är en stor del av utbildningen? Det är en fråga som blivit allt mer aktuell för Blekinge tekniska högskola, BTH.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bakom chatten, ChatGPT, står företaget OpenAI. På mindre än en vecka har den fått över en miljon användare, skriver en av grundarna på Twitter, och till skillnad från sina föregångare har den imponerat stort på allmänheten.

- Det här är ett exempel på att AI:n nu har tagit sig in på flera kreativa områden som man tidigare bara trodde människan kunde skapa, säger SVT:s ekonomikommentator Alexander Norén.

Till exempel släpptes, tidigare i höstas, ett påhittat avsnitt där poddaren Joe Rogan intervjuar Steve Jobs, med hjälp av AI.

- Då har man matat in alla Joe Rogan-avsnitt och alla intervjuar med Steve Jobs och lärt sig hur de låter och hur Joe Rogan bygger upp ett podcast-avsnitt. Det sjuka är att det låter som ett Joe Rogan-avsnitt, säger Alexander Norén.

Den nya chattroboten är än så länge begränsad och det finns potentiella risker.

- Matar man in skit får man skit ut, säger Alexander Norén.
I klippet förklarar Alexander Norén hur den nya chatboten fungerar och varför den kan tänkas revolutionera utbildning.
Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.title
SVT testar: Här är chatboten som får techvärlden att häpna

# data[].attributes.attachment_link.description
En ny AI-chatt får techvärlden att häpna. Berätta historier, skriva bokanalyser eller ett personligt brev till din jobbansökan är bara några av sakerna den klarar av nu. - Ett område den skulle kunna revolutionera är utbildning, säger SVT:s ekonomikommentator Alexander Norén om den chattroboten.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolan & GPT Del 1: Teknisk genomgång (Fredrik Carlsson, RISE)

# data[].attributes.attachment_link.description
Del 1 av webbinariet den 15/8-2023, där RISE tillsammans med Skolverket dyker in i AI och skolan. Här ger Fredrik Carlsson en grundläggande översikt över stora språkmodeller, deras möjligheter och begränsningar.

Del 2: https://vimeo.com/854877442?share=copy
Del 3: https://vimeo.com/854832138?share=copy
Del 4: https://vimeo.com/854777569?share=copy
Del 5: https://vimeo.com/855647222?share=copy

# data[].attributes.headline
Att använda Chat Gpt i skolan - Johan Falk, Skolverket

# data[].attributes.subject
Att använda Chat Gpt i skolan - Johan Falk, Skolverket

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolan & GPT Del 2: Skolverket (Johan Falk, Skolverket)

# data[].attributes.attachment_link.description
Del 2 av webbinariet den 15/8-2023, där RISE tillsammans med Skolverket dyker in i AI och skolan. Johan Falk lyfter fram diverse insikter som Skolverket känner är viktiga.

Del 1: https://vimeo.com/854724125?share=copy
Del 3: https://vimeo.com/854832138?share=copy
Del 4: https://vimeo.com/854777569?share=copy
Del 5: https://vimeo.com/855647222?share=copy

# data[].attributes.headline
Exempel på hur Chat gpt kan nanvändas (RI.SE)

# data[].attributes.subject
Exempel på hur Chat gpt kan nanvändas (RI.SE)

# data[].attributes.body
Här visar Alice och Alicia hur man kan arbeta med Chat gpt. I dokumentet nedan finns det i textform.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolan & GPT Del 3: GPT Exempel (Alice Heiman & Alicia Larsen)

# data[].attributes.attachment_link.description
Länk till dokument med exempel:
https://docs.google.com/document/d/1crAmp6aGhcCFpzrj5skpxwLE243fS7qUwPFKFv4Nlpg/edit?usp=sharing



Del 3 av webbinariet den 15/8-2023, där RISE tillsammans med Skolverket dyker in i AI och skolan. Här demonstrerar Alice Heiman och Alicia Larsen diverse olika exempel hur man skulle kunna använda GPT.

Del 1: https://vimeo.com/854724125?share=copy
Del 2: https://vimeo.com/854877442?share=copy
Del 4: https://vimeo.com/854777569?share=copy
Del 5: https://vimeo.com/855647222?share=copy

# data[].attributes.body
För att illustrera ChatGPT:s praktiska användningsområden presenteras här 6 uppgifter om hur elever och lärare kan använda detta verktyg. Även om det finns risker med oetisk användning, erbjuder det också möjligheter för förbättrad inlärning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolan & GPT Del 4: Framtiden (Luise Dürlich, RISE)

# data[].attributes.attachment_link.description
Del 4 av webbinariet den 15/8-2023, där RISE tillsammans med Skolverket dyker in i AI och skolan. Här ger Luise Dürlich en beskrivning av olika framtidsscenarier. Hur AI kan komma att påverka elever, lärare och examinationssystem.


Del 1: https://vimeo.com/854724125?share=copy
Del 2: https://vimeo.com/854877442?share=copy
Del 3: https://vimeo.com/854832138?share=copy
Del 5: https://vimeo.com/855647222?share=copy

# data[].attributes.body
Linda Mannila, känd för sitt engagemang i digital folkbildning, har också skrivit en tankeväckande debattartikel om AI:s roll i utbildning. I sin text jämför hon AI:s potentiella risker med farliga flygplan och ifrågasätter allmänt spridda farhågor kring AI. Hon betonar vikten av att adressera aktuella frågor som etik och diskriminering inom AI och lyfter fram EU:s initiativ för att etablera riktlinjer inom området. Linda Mannila är optimistisk trots de utmaningar som AI presenterar, och hon tror på mänsklighetens kapacitet att navigera dessa hinder.

# data[].attributes.body
Linda Mannila är forskare vid institutionen för datavetenskap på Linköpings Universitet och docent vid Helsingfors universitet. Hon forskar kring digital kompetens och AI inom utbildningssektorn både i Sverige och Finland. Linda driver också den ideella föreningen Make It Finland, som arbetar för digital folkbildning och delaktighet oberoende av ålder, genus, etnicitet och andra faktorer.

Linda Manilla är drivande i "Projekt AILIT". Projektet AILIT syftar till att utforska AI-litteracitet hos elever i grundutbildningen, särskilt i årskurserna 1–6. Man undersöker barns uppfattning om AI och hur lärare ser på AI i undervisningen. Målet är att skapa undervisningsmodeller för AI-litteracitet. Samarbetet sker mellan Experience Lab vid Åbo Akademi och Helsingfors universitet och finansieras av Svenska Kulturfonden.

# data[].attributes.body
Fredrik Heintz är professor i datavetenskap vid Linköpings universitet där han forskar på AI och autonoma system. Han leder en egen forskningsverksamhet, och är involverad i flera forsknings- och utbildningsprojekt på både nationell och internationell nivå.

# data[].attributes.attachment_link.title
AI i skolan: “Även miniräknaren väckte oro när den var ny"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
AI 101 for Teachers

Code.org, ETS, ISTE and Khan Academy are partnering to bring educators a professional learning series that supports teachers as they adapt to AI's impacts on the classroom.

This is a free, foundational online learning series for any teacher and educator interested in the groundbreaking world of artificial intelligence (AI) and its transformative potential in education. Partners Code.org, ETS, ISTE and Khan Academy are offering engaging sessions with renowned experts that will demystify AI, explore responsible implementation, address bias, and showcase how AI-powered learning can revolutionize student outcomes. Join us on this journey of exploration and empowerment, and unlock the future of teaching with and about AI.

Explore sessions

# data[].attributes.attachment_link.title
Learn about artificial intelligence (AI) | Code.org

# data[].attributes.attachment_link.description
Tools to help students and teachers bring AI into the classroom.

# data[].attributes.headline
Marcus Liwicki - Luleå tekniska Universitet

# data[].attributes.subject
Marcus Liwicki - Luleå tekniska Universitet

# data[].attributes.attachment_link.title
Teaching Machines for the Welfare of Society -  Marcus Liwicki, LTU

# data[].attributes.body
Bild från Erik Winerö, Skolverkets AI-dag den 31 okt 2023.

# data[].attributes.headline
AI kan producera mängder av desinformation, deep fake och fake news snabbt och övertygande

# data[].attributes.subject
AI kan producera mängder av desinformation, deep fake och fake news snabbt och övertygande

# data[].attributes.body
Bild från Olof Sandins föreläsning vid Skolverkets AI-dag den 31 oktober 2023.

Påvens omskrivna dunkappa är ett exempel på en snyggt manipulerad bild.

# data[].attributes.attachment_caption
Kan roboten Pepper få igång mattesamtalen?

# data[].attributes.body
FORSKNING Kan sociala robotar få igång matematiska samtal i klassrummet? Det ville Sara Ekström ta reda på och skrev en doktorsavhandling utifrån ett framtidsexperiment.
Sara Ekström har arbetat som gymnasielärare i Ma i 17 år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sara Ekström, till höger, hade jobbat som gymnasielärare i matematik och fysik i 17 år när hon sökte forskartjänsten vid Högskolan Väst. Längst till vänster: Roboten Pepper.

Forskning Kan sociala robotar få igång matematiska samtal i klassrummet? Det ville Sara Ekström ta reda på och skrev en doktorsavhandling utifrån ett framtidsexperiment.
- Det är ännu långt kvar innan lärare kan använda tekniken fullt ut, säger Sara Ekström när avhandlingen nu är klar fem år senare.

Roboten Pepper är ungefär 1,20 meter lång, har rörliga leder och kan förmedla känslor som att se glad eller ledsen ut. Den känner av människor och man kan prata med den och få ögonkontakt.

Eleverna (främst en mellanstadieklass) i studien spelade tillsammans med roboten ett digitalt matematikspel på en interaktiv tavla. Roboten var programmerad som en frågvis lärkamrat (tutee) som ställde frågor till eleverna som fick agera som lärare (tutor).

- Men det är inte fråga om AI här, utan robotens kunskapsutveckling var förprogrammerad, säger Sara Ekström.

Något helt nytt

Sara Ekström hade jobbat som gymnasielärare i matematik och fysik i 17 år när hon sökte forskartjänsten vid Högskolan Väst. Eftersom hon var särskilt intresserad av digitala verktyg, tyckte hon det lät spännande att få prova något helt nytt - att studera hur lärarrollen påverkades när eleverna interagerade med en social robot. Nu är hennes avhandling klar men hon tror ännu inte att någon lärare i Sverige använder sig av sociala robotar i undervisningen. Utmaningarna är helt enkelt för många, även om hon också ser möjligheter.

När experimentet fungerade som bäst kunde roboten ställa frågor som eleverna sedan utvecklade svaren på. I takt med att roboten lärde sig mer, kunde den också ställa mer avancerade frågor och höja nivån.

- Lärarna berättade att de fick höra elever förklara matematik på ett sätt de inte hört tidigare och då har ju roboten faktiskt lyckats med att få igång matematiska samtal, säger Sara Ekström.

Kräver kunskap om programmering

Men att programmera en robot som skulle fungera som en kompis och samtidigt stödja barnens lärande med ett matematiskt korrekt språk, var en av utmaningarna. Frågorna som roboten ställde till eleverna behövde vara tydliga och sedan skulle den kunna tolka svaren från eleverna för att samtalet skulle kunna fortsätta. Den skulle också kunna bekräfta elevernas svar, vara peppande om de svarade rätt, och utmana dem med nya och svårare frågor.

- Den kunde däremot inte rätta eleven om det blev fel, den kunde bara initiera samtal och gå vidare om barnen svarade rätt, säger Sara Ekström.

Kommunikation med roboten fungerade dessutom bara med en person i taget, vilket kunde göra det svårt när lärarna försökte få fart på samtalen.

- Det är en utvecklingsmöjlighet att programmera den så att den kan prata med fler personer samtidigt. Som det var nu blev det lärarens roll att underlätta kommunikationen mellan robot och elev, medan hen inte kunde ta så stor plats själv i diskussionerna.

Att roboten var just en social robot blev också en utmaning. Men samtidigt som barnen såg den som en kompis som de både ville ta hand om och krama, kunde den plötsligt vända ryggen till och stirra ut genom fönstret för att den drogs mot ljuset.

- Om den vänder ryggen till efter att tidigare varit glad är det ett väldigt konstigt beteende hos en kompis. Barnen skulle också kunna få för sig att roboten kan saker den inte kan och då blir de ju lite lurade.

Stora etiska dilemman

Trots att Sara Ekström arbetat med det här projektet i fem år, hoppas hon det är långt borta tills sociala robotar blir verklighet i svenska klassrum. Även om det går att utveckla tekniken och kanske med AI:s hjälp få robotarna att fungera bättre socialt, återstår också stora etiska dilemman.

- En robot skulle kunna lagra information om barnen, den filmar med ögonen och spelar in ljud. Vem äger den datan i slutänden? frågar hon sig.

Den största nyttan som hennes forskningsprojekt har gjort tror hon ändå är det större syftet att få igång samtal om matematik.
Vad blir ditt nästa forskningsprojekt?
- Det är ju något som alla lärare vill komma åt, att lyfta det matematiska samtalet och komma bort från att enbart hitta de rätta svaren.
Här hittar du Sara Ekströms avhandling. LÄS ÄVEN Forskarens tips för att få i gång bra mattesamtal Matematiska begreppen som ställer till det för eleverna Forskaren: Lärarleg påverkar mer i matte än i svenska Dahl: Varför har vi så mycket matte i skolan?
- Jag vill gärna fortsätta med hur man kan använda digital teknik i undervisningen. Och även om det jag gjort utifrån kan ses som ett knasigt projekt, tycker jag det är viktigt att testa framtidsinnovationer, för fler projekt av den typen kan tillsammans bidra till en möjlig bild av framtidens skola.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kan roboten Pepper få igång mattesamtalen?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kan sociala robotar få igång matematiska samtal i klassrummet? Det ville Sara Ekström ta reda på och skrev en doktorsavhandling utifrån ett framtidsexperiment.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Ett uttalat förhållningssätt ökar tydligheten och minskar risken för missförstånd och osäkerhet för både elever och lärare, säger Johan Falk som leder Skolverkets grupp som arbetar med AI-frågor för skolor.

Den utveckling som sker inom AI kommer sannolikt att påverka både samhället och arbetsmetoder inom många områden, vilket också kan ha effekter för lärares arbetssätt och undervisningens innehåll i skolan.

- Det finns ännu ingen forskning om hur AI kan användas och bidra till måluppfyllelsen inom skolan. Det är därför särskilt viktigt att utforska med försiktighet och dela erfarenheter med andra, säger Johan Falk.

Skolverket uppmanar nu skolor att tydliggöra hur pedagogisk personal och elever ska förhålla sig till denna snabbväxande teknik. Skolans gemensamma förhållningsätt bör anpassas efter elevernas ålder, vilken kunskap om AI-verktyg som finns bland personalen och vilket stöd som finns att tillgå på skolan.

Avråder från inlämningsuppgifter

Skolverket avråder sedan tidigare från inlämningsuppgifter som betygsunderlag, om man inte kan säkerställa tillförlitligheten i innehållet. Det förhållningssätt som varje skola tar fram behöver ta hänsyn till om, och i så fall när, inlämningsuppgifter kan användas som betygsunderlag. Det skulle också kunna ta upp villkor för att använda AI-verktyg i klassrummet, eller i andra delar av lärares arbete.

På skolverket.se finns stöd

I Skolverkets stöd till lärare och rektorer om Chat GPT och andra chattbottar finns exempel på förhållningssätt som skolor kan utgå ifrån. Här finns även andra tips på hur man kan använda AI i sitt arbete, kortfattad information om risker och möjligheter samt hänvisningar till den som vill hålla sig uppdaterad i ämnet.

# data[].attributes.attachment_link.title
[2023-10-27] Skolor uppmuntras att ha uttalade förhållningssätt till AI

# data[].attributes.attachment_link.description
I ett uppdaterat stöd om Chat GPT och andra chattbottar uppmuntrar Skolverket ansvariga på varje skola att ta fram gemensamma förhållningssätt till AI och chattbottar.

# data[].attributes.body
Hur definierar man "fusk"?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fakta

Ai-glosor

Djupa neuronnät. Löst modellerade efter den mänskliga hjärnans kognitiva processer. En typ av maskininlärning. Och maskininlärning är en typ av artificiell intelligens.

CNN. Convolutional neural network. En typ av arkitektur för djupa neuronnät. Väl lämpat för bland annat bildigenkänning.

Transformer. En arkitektur som först beskrevs 2017. Bygger på attention/uppmärksamhets-arkitektur (se nedan).

LLM. Large language model eller stor språkmodell. Den tillämpning som är mest känd när det gäller transformerarkitektur. GPT-3 - föregångaren till Chat GPT - har 175 miljarder parametrar (se nedan).

Attention/uppmärksamhet. Dagens grafikprocessorer (gpu) medger stor parallellisering och transformermodeller kan beräkna all - fästa sin uppmärksamhet på - inmatningsdata samtidigt, snarare än sekvens för sekvens som var brukligt tidigare.

Vikter/parametrar. Varje nod/neuron i nätverket hör ihop med ett siffervärde som kan justeras - viktas - för att ge högre kvalitet på utmatningsdata. Vikternas kan justeras många gånger under träningsfasen av neuronnätet.

Positionskodning. För språk är ordföljden viktig. Därför har en stor språkmodell försetts med etiketter vid varje ord (eller token, som är mindre beståndsdelar av ett ord) så att neuronnätet kan bedöma ordföljden.

Positionskodning. För språk är ordföljden viktig. Därför har en stor språkmodell försetts med etiketter vid varje ord (eller token, som är mindre beståndsdelar av ett ord) så att neuronnätet kan bedöma ordföljden.

Fakta: Peter Ottsjö.

FAKTA

Chat GPT

Chat GPT har skapats av företaget Open AI och är en textrobot som tränats i att generera text. Den kan enligt utvecklarna svara på uppföljningsfrågor och rätta sig själv.

Roboten har lärt sig konversera genom att analysera enorma mängder texter från internet, den fick stort genomslag under hösten 2022.

Open AI grundades 2015 av några techentreprenörer, bland andra nuvarande vd:n Sam Altman samt Elon Musk och är baserat i San Francisco. Uppdraget är att bygga artificiell intelligens som ska vara till nytta för mänskligheten.

Företaget jobbar för tillfället på den fjärde versionen av tjänsten, som ryktas lanseras under 2023 och klara än mer avancerade saker än den version som nu finns tillgänglig för testning.

Fakta: Open AI

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny rapport: Hälften använder AI för att fuska i skolan

# data[].attributes.attachment_link.description
Många unga använder AI för att fuska i skolan, enligt en ny rapport. Men gränserna är otydliga. - För en del ungdomar är det inte självklart att det här är fusk, säger Ulrik Hoffman, vd för Ungdomsbarometern.

# data[].attributes.body
Så här skriver man om Chat Gpt i augusti 2023

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I slutet av november 2022 lanserades Chat GPT. Det här är en chattrobot som med hjälp av artificiell intelligens kan svara på frågor. Till en början fungerade den bara via datorns webbläsare, men nu har det även kommit en fungerande app för mobilen.

Oavsett hur du använder Chat GPT får du bäst resultat om du skriver på engelska, men det går även att använda svenska - något du kan se i den här artikeln, där vi testar Chat GPT.

Förutom att svara på frågor kan du även ge Chat GPT konkreta textuppgifter, vilket gör att skolvärlden nu är nervös för att eleverna ska låta en robot skriva uppsatserna.

I denna artikel om Chat GPT

Är Chat GPT gratis?

Chat GPT är en gratistjänst, men den kräver att du registrerar dig som användare (se guide nedan).
Ända sedan lanseringen har intresset för tjänsten varit extremt stort, och det gör att du inte alltid kan vara säker på att tjänsten fungerar som den ska.

Om det är många användare inne samtidigt kan den vara irriterande långsam, och i värsta fall får du ett meddelande om att den är överbelastad. I det fallet är det bara att vänta en stund - och sedan försöka igen.
LÄS MER: Så får du Chat GPT-stöd direkt i Windows 11

Chat GPT och Bing

Ai-tjänsten har även integrerats i Microsofts sökmotorn Bing. Där håller den på att bli en allt mer integrerad del av söket, genom att ge dig konkreta svar på komplexa frågor, samt hänvisa dig till merläsning runt om på nätet.

Till en början var tjänsten bara tillgänglig via en väntelista, men nu är den dock öppen för alla. Vissa funktioner kräver dock att du använder Microsoft webbläsare Edge. Läs mer på Bings Chat GPT-sida

Chat GPT Plus

För den som inte vill drabbas av gratisversionens problem lanserade Open AI den 1 februari betaltjänsten Chat GPT Plus. För 20 dollar i månaden (cirka 210 kronor) erbjuds användarna tre fördelar:

Direkt tillgång till tjänsten, även när det är många användare inne.

Snabbare svarstider.

Prioriterad tillgång till nya tjänster och funktioner.

Till en början erbjöds Chat GPT Plus bara i USA, men nu är den tillgänglig även för svenska användare. .

Chat GPT på svenska

Även om Chat GPT är betydligt bättre på engelska så går det utmärkt att använda tjänsten för att generera svenska svar också. Dock får du vara beredd på en del särskrivningar och andra småfel. Att använda Chat GPT för professionell korrekturläsning är inte att rekommendera...

Det finns lite olika sätt att få den att skriva svenska svar. Det enklaste är förstås att bara ställa frågan på svenska, då förstår Chat GPT att du vill ha ett svenskt svar.

Du kan även be den att översätta till svenska om svaret är på något annat språk. Skriv bara in "Översätt denna text till svenska:" och klistra in texten du vill översätta efter. Alternativt om du redan har fått ett svar på engelska kan du bara skriva "Översätt till svenska" i nästa prompt.

Open AI

Företaget bakom Chat GPT heter Open AI och det har sitt ursprung i forskarvärlden. Ett antal kända teknikprofiler finns inblandade, bland annat Tesla-grundaren Elon Musk och författaren Jessica Livingston.

En av de stora finansiärerna är Microsoft, och på sikt väntas företaget använda tekniken i exempelvis Word och Excel. Det mest intressanta är dock möjligheten att implementera Open AI:s teknik i företagets sökmotor Bing. Det här håller just nu på att ske, och i framtiden kan man tänka sig en sökmotor som helt förändrar spelplanen för värsta konkurrenten Google.

Skapa ai-bilder med Dall-E 2

Chat GPT handlar om att använda AI för att skapa text, men Open AI ligger även bakom den omtalade bildtjänsten .

I Dall-E 2 kan du skapa helt nya bilder genom att skriva in textkommandon. Allt det här gör du med samma Open AI-konto som i Chat GPT.
LÄS MER: Här är de bästa ai-tjänsterna för att skapa bilder

Får jag använda texter jag skapar hur som helst?

Det enkla svaret är "Ja, du får använda texterna från Chat GPT hur som helst". För att upphovsrätten ska gälla måste en människa ha varit involverad i skapandeprocessen. Text som är helt skapad av en maskin kan du med andra ord använda hur du vill. Om det däremot finns människor iblandade kan det vara annorlunda, och vi kan vänta oss ett antal svåra juridiska diskussioner i framtiden.

Samma principer gäller för övrigt även för bilder som skapas med Dall-E2. Så länge det bara är maskiner inblandade är de fria att använda.

Så registrerar du dig - steg för steg

1. Surfa till och tryck på Sign up. Fyll i din mejladress och följ instruktionerna för att exempelvis godkänna villkoren. Du kan också logga in med exempelvis din Google-inloggning. Om du redan har använt tjänsten kan du i stället trycka på Login.

2. Om inte Open AI:s servrar är överbelastade, öppnas nu direkt ett fönster där du kan se ett antal engelska exempelmeningar. Klicka på någon av dem och tryck på pilen längst ned för att testa.

3. Du kan förstås även själv skriva in en fråga eller en instruktion i textinmatningsfältet längst ned. Engelska ger bäst resultat, men det fungerar även utmärkt att skriva på svenska.

4. Efter en kort stund ser du hur texten börjar skrivas. Vill du använda texten markerar du den, högerklickar och väljer Kopiera (eller trycker på Ctrl+C). Du kan även trycka på tumme upp eller ned för att ge ditt omdöme om texten.

5. Vill du börja om från början? Tryck New chat så kommer du tillbaka till startsidan.

6. Längst till vänster ser du dina tidigare sökningar, och genom att klicka kan du upprepa dem. Du kan även använda ikonen med en papperskorg för att ta bort den - och du kan även rensa alla genom att trycka på de tre punkterna längst ned i vänsterspalten. Här väljer du , .

Hur använder man Chat GPT i mobilen?

I början fanns Chat GPT bara som en webbtjänst, men nyligen lanserades även mobilappen, så numera kan du även använda tjänsten i både din Android och IOS. Precis som i datorversionen är gränssnittet engelskt, men du kan även få hjälp med text på svenska.

En smart funktion i mobilappen är att du kan trycka på mikrofonen och tala in dina kommandon.

För att komma igång installerar du bara appen via (Android) eller (IOS). Logga in med hjälp av samma användarnamn och lösenord som i datorn (se ovan) eller registrera dig på nytt.
Läs även: Människa eller ai? Snart vet du inte vem du pratar med på nätet
Foundry

# data[].attributes.attachment_link.title
Kom igång med roboten som kan skriva dina texter

# data[].attributes.attachment_link.description
Är du nyfiken på att testa den omtalade ai-roboten Chat GPT? Nu fungerar den även för mobil. Här hittar du vanliga frågor och hur du gör för att komma igång med tjänsten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Intelligent search from Bing makes it easier to quickly find what you’re looking for and rewards you.

# data[].attributes.headline
FN:s generalsekreterare, António Guterres, om AI

# data[].attributes.subject
FN:s generalsekreterare, António Guterres, om AI

# data[].attributes.attachment_link.title
FN-s generalsekreterare om AI - 2 november 2023

# data[].attributes.body
Förslagen nedan kommer från Monica Cardozo, som är processledare för digitalt lärande i Södertälje.

Sv och En

Lära eleverna att skapa prompts. "Att prompta" är en förmåga som lärs, precis som “att googla”. När eleverna använder Google, leder fel fråga till fel svar. När eleverna promtar fel, framställer chattboten för komplicerade texter, påhittade information eller helt irrelevanta texter som låter bra men saknar innehåll.

Be eleverna skriva på en chattbot tre exempel av olika texttyper, t.ex.: “analys”, “berättelse”, “opinionsartikel”. Efter det analysera vad som är de karakteristiska dragen för respektive texttyp. Hjälp eleverna i arbetet genom att ställa frågor, t.ex: vilka formuleringar används, hur presenteras idéerna, vilka ord förekommer ofta, etc.

Be eleverna lämna sina egna skrivna texter till en Chatbot för bedömning innan de lämnar sitt arbete till läraren för respons.

Be eleverna skapa utkast för olika texttyper och välja en idé att utveckla.

Skapa en berättelse med hjälp av AI  (exmepelvis Chat gpt) och förvandla den till en serie (graphic novel med AI genererade bilder) eller en nyhet.

Skapa “fake news” och "fake photos".

Skapa illustrationer till olika texter med hjälp av AI.

# data[].attributes.body
Låt eleverna jobba i par och be en chatbot att skriva början på en historia som de sedan ska skriva en fortsättning och ett avslut på.

Skapa bilder (i t ex. DALL-E) utifrån adjektiv och beskrivningar. T.ex. animación de una mujer, 45 años, latina, con pelo marrón corto, ojos marrones y ropa de Batman. (Animation av en kvinna, 45 år, latina, med brunt hår och bruna ögon och Batman kläder.)

# data[].attributes.body
Ge eleverna uppgifter som de kan mata i chatboten två eller tre gånger. Ibland kan det då komma olika svar. Varför?

Introducera nya områden med hjälp av AI. Som t.ex.. Be AI förklara areabegreppet, t.ex. hur man beräknar area på en cirkel och sedan välja ut viktiga begrepp. Låt eleverna jobba i par. Ställ frågor som t.ex. “Vilken räknesätt behövs för att beräkna arean?”. Sedan be eleverna granska AIs svar med hjälp av böcker eller andra läromedel de har tillgängliga.

Be eleverna att mata in uppgifter i Chatboten och se hur svaren formuleras. Låt dem därefter skapa liknande uppgifter som de kan sedan kan lösa.

Ge eleverna en svår uppgift och låt dem fråga AI om hjälp. De kan på så sätt träna på hur man formulerar prompts för att kunna få svar som ger bättre förståelse.

# data[].attributes.body
Ideer för innehåll i skolans AI-policy

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
As artificial intelligence technologies like ChatGPT and Microsoft's new Bing search engine enter our classrooms, it is important for schools to develop clear and robust policies and guidelines. Having clarity over the acceptable and responsible use of AI is as important for students as it is for teachers, and can provide parents and the wider community with a sense of how AI is being brought into the school. Important update to the OpenAI terms and conditions: OpenAI has changed the age limit from 18+ to 13+ with parental consent. Read more in the T&Cs here. Policy update: since writing this article in February there have been many developments which help guide policy. I've written about the National Framework for Generative AI in Schools here, and the UNESCO Guidelines here.
Developing a school AI policy

This post explores some key areas to consider when introducing artificial intelligence. Specifically, this post deals with generative AI technologies like ChatGPT and image generation. The suggestions here should form part of a wider discussion around updating your existing cyber/digital policies, and should involve members of your school community including parents and students.

To produce this article, I reviewed AI policies from various sources at both tertiary and K-12, as well as sources such as the OECD, European Council, and 'responsible AI policies' from organisations like Microsoft. It is important that you adapt these for your own context. I will also be maintaining this page with updates, so please use the contact form at the bottom to send through suggestions on any areas I've missed.

Each section offers a brief description followed by some practical applications to help guide the conversation. Note that all of these suggestions begin from the standpoint that the school encourages and accepts AI use as long as the ethical considerations are clear.

Creating a policy document

The following document template serves as an example of how the above points could be used to form a complete policy document on AI. Note that the example is not intended to be used as-is: you should discuss all of these areas as a school community to develop a policy in your context. There may also be important areas which are not covered here. I will be adding to and editing this page as people provide input.

This template was generated by taking the above points and running them through ChatGPT. I'm also outlining the entire process here as it could be a process you follow in your school:

1. I researched various policies from secondary and tertiary and took notes on the areas covered.

2. I used these notes to write the above sections, adding practical applications from my experience as a teacher/school leader.

3. I copied the above sections into ChatGPT, and asked for the outline of a policy document plus sections for purpose, scope, and responsibilities.

4. I prompted ChatGPT for expanded details for the first sections.

5. I prompted for "points to discuss" for the remaining sections, based on the above information.

6. I manually checked the output against the above sections, and formatted them in a word document.

If you or your school team would like to discuss Artificial Intelligence, or if you have any suggestions, questions, criticisms, or comments on this post, please get in touch below: In March, I'll be running a Professional Development for educators on Teaching Writing in the Age of AI. It will cover teaching writing with and without AI, assessment, integrity, and how to incorporate AI into writing units. Click the image to register your interest for that PD.

Further Reading Deakin University - Referencing Monash University - Guidelines for AI acceptable use EU Council Press Release on AI in Education OECD - Artificial Intelligence Microsoft Responsible AI

# data[].attributes.attachment_link.title
Artificial Intelligence Policy in Secondary Schools

# data[].attributes.attachment_link.description
As artificial intelligence technologies like ChatGPT and Microsoft's new Bing search engine enter our classrooms, it is important for schools to develop clear and robust policies and guidelines. Having clarity over the acceptable and responsible use of AI is as important for students as it is for teachers, and can provide parents and the wider...

# data[].attributes.body
"Din ultimata guide till framtiden" kallar Nicklas Hermansson och hans team sin nyhets-site. Här kan man få uppdaterade nyheter. Namnet är en akronym: No More Fear of Missing Out. Här finns ett nyhetsbrev som är gratis att prenumerera på.

# data[].attributes.attachment_link.title
Din ultimata guide till framtiden - NomoFomo.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Världens mest fascinerande nyheter och trender som formar mänskligheten – NomoFomo ger dig en mix av vad du vill och borde veta.

# data[].attributes.attachment_caption
The future of AI in schools with John Hattie, Dylan Wiliam, Arran Hamilton | School Leaders Project

# data[].attributes.body
En panel med John Hattie, Dylan Wiliam och Dr Arran Hamilton , som diskuterar hur AI kan förändra undervisningslandskapet genom att stödja och fördjupa lärandeprocessen.

# data[].attributes.attachment_link.title
The future of AI in schools with John Hattie, Dylan Wiliam, Arran Hamilton | School Leaders Project

# data[].attributes.attachment_caption
Sveriges Radio: Fusk och examination med AI 231130

# data[].attributes.body
En intervju med Peter Parnes, professor i datateknik vid LTU, som nyligen sändes i Sveriges Radio. Han diskuterar användningen av AI och ChatGPT för fusk bland studenter och betonar vikten av att använda AI som ett stöd för äkta lärande. Parnes ger insikter om hur vi bör omdefiniera examinationsmetoder för att uppmuntra riktig kunskapsinhämtning. Han är optimistisk om AI:s potential som ett hjälpmedel i utbildningen. Du kan lyssna på hela intervjun för att få en djupare förståelse av denna viktiga fråga.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
231130 var jag med i Sveriges Radio och kommenterade att studenter fuskar med hjälp av AI generellt och ChatGPT specifikt. Anna Lidé intervjuade mig i drygt 4 minuter om denna viktiga fråga.

Uppdatering: Sveriges Radio lade upp ett eget inlägg med ett kortare klipp från denna intervjue om att gillra fäller för studenterna. " Professorn: Inte okej att gillra fällor för fuskande studenter. "

Här kan ni höra hela intervjun och nedan finns en transkribering.

Intro: Under morgonen har vi hört rapporteringar om universitetsstudenter som fuskar på tentor genom chatt-GPT, en app med artificiell intelligens. Undersökningen som P4 Jönköping gjort visar även att fyra studenter från LTU dömts av disciplinnämnden. Anna Lidé frågade en professor i datateknik vid LTU, Peter Parnes, om hur han ser på att universitetsstudenter använder AI för att fuska.

Peter: Det är ju olyckligt att använda AI för att fuska. Jag vill ju gärna se att studenterna använder AI för att hjälpa dem i sina studier. Där jag tror att AI kan vara en jättestor hjälp i att lära sig mer och lära sig djupare helt enkelt.

Anna: Gott så, men det är ju de facto så då att de ändå fuskar. Precis, precis. Och här är ju gränsen då mellan hjälp och fusk är hårfin.

Peter: Nu är det ju i det här disciplinnämnden dömts och jag tror tyvärr att det är många fler som använder ChatGPT. Och vi som lärare försöker ju uppmana dem att inte göra det då.

Samtidigt måste man titta på vilken examination man ska ha. En examination som man kan fuska på är i mångt och mycket en felaktig examination. Där vi istället vill titta på en kontinuerlig examination som är en integrerad del av lärandet.

Anna: Vad kan en sådan examination vara till exempel?

Peter: Det är att vi tittar mer på processen. Man har många korta examinationsmoment. Det kan vara diskussioner, eleverna får presentera saker, svara på frågor. Så att man gör det här många gånger istället för att man har en hel kurs, har en skriftlig tenta på slutet eller en skriftlig hemuppgift på slutet då.

Anna: Hur många tror att det är som fuskar?

Peter: Oj, det är ju svårt att säga det. Och det är ju som jag sa tidigare att gränsen mellan fusk och hjälp är hårfin. Så att någonstans måste man komma in och definiera fusket.

Det handlar ju om att försöka lura den som examinerar som att man gör något annat.

Anna: Om ni ertappar en elev men det här ser väldigt mycket AI ut, vad gör ni då?

Peter: Jag skulle säga att i steg 1 så handlar det om att man tittar på om man misstänker detta, prata med studenten istället då. Att här måste vi också vara lite schyssta då för att det handlar ju inte om att skapa en otrygg studiemiljö utan vi vill ju att studenten ska lära sig så mycket som möjligt.

Vi vill ju hjälpa dem att klara sina studier och det här kan ju då vara olika anledningar. Och i en nylig undersökning från KTH då kom det fram att den absolut vanligaste orsaken till fusk det var tidsbrist.

Det vill säga man är dålig på att planera, man hinner inte med etc. Och där man då är rädd för andra konsekvenser i sitt liv. Man får inte se sig än om man inte klarar den här uppgiften till exempel då för att få väldigt hårda påföljder.

Anna: Men vad tänker ni i framtiden här nu då som lärare? Hur tänker ni och hur gör ni? Är ni redo för fler som får anmärkningar från disciplinnämnden eller tänker ni att vi måste tänka nytt?

Peter: Så under året sedan i januari så har vi i en grupp där jag ingår jobbat på en policy för LTH som går ut egentligen både till elever och till lärare där vi ber alla att ta till sig detta. Och där handlar det ju mer om det här, hur motiverar vi till lärande? Hur skapar vi en trygg miljö? Och vi ger exempel på vad som är fusk och vad som inte är fusk. För det är inte alls så jättesjälvklart att man vet vad som är fusk heller.

Anna: Och hur motiverar man till lärande?

Peter: Måste man lära sig saker nu i framtiden när de kommer ut i en arbetsplats där man ändå har AI som kan det åt dig? Precis, och det här är ju en av de jättestora frågorna. Hur motiverar vi just till lärande? Om jag har en AI med mig som svarar på alla mina frågor, den kan i princip lösa alla mina uppgifter åt mig i framtiden. Och framtiden här, det är ett halvår eller ett år bort.

Hur förbereder vi våra studenter för just den här arbetsmarknaden där man använder de här verktygen hela tiden? Och det här är ju en balansgång då. Och det här handlar ju om hur lärarna lägger upp sin undervisning. Där vi kanske i början på året gör det lite mer kontrollerat etc.

Och sen i högerårskurserna så blir det mycket mer friare. Det ska vara som om man var i verkligheten som jag brukar säga.

Anna: Många som lyssnar nu tror jag med mig också är lite oroade över AI och framtiden. Hur känner du själv?

Peter: Jag är ju väldigt positiv till detta då. Vissa forskare har ju målat upp en väldigt negativ bild att det är mänsklighetens undergång i framtiden då. Jag tror inte alls att vi kommer hamna där, utan snarare kommer AI att vara en medhjälpare och den kommer att göra fantastiska framsteg för mänskligheten.

Anna: Fortsättning följer onekligen. Tusen tack säger vi till Peter Parnes, professor i datateknik vid LTU. Tack så mycket.

Peter: Tack så mycket.

Ps. Transkriberingen är gjord gjorde via tjänsten TurboScribe och redigerad av mig.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sveriges Radio: Fusk och examination med AI 231130

# data[].attributes.attachment_link.description
231130 var jag med i Sveriges Radio och kommenterade att studenter fuskar med hjälp av AI generellt och ChatGPT specifikt. Anna Lidé intervjuade mig i drygt 4 minuter om denna viktiga fråga. Uppdatering: Sveriges Radio lade upp ett eget inlägg med ett kortare klipp från denna intervjue om att gillra fäller för studenterna.

# data[].attributes.body
Från och med 1 juli 2024 kommer gymnasieskolor och Komvux på gymnasial nivå i Sverige att kunna erbjuda ett nytt ämne: artificiell intelligens (AI). Detta ämne är tänkt att fokusera på AI ur ett samhällsperspektiv och ge eleverna möjlighet att använda AI för problemlösning. Ämnet kommer att vara tillgängligt inom naturvetenskapliga och tekniska program, men även andra elever kommer att kunna välja det som ett individuellt val.

För att undervisa i ämnet krävs specifik behörighet. Lärare med befintlig behörighet inom teknik, matematik, programmering, gränssnittsdesign och webbutveckling behöver komplettera med 15 högskolepoäng inom AI. Andra lärare behöver 60 högskolepoäng för att bli behöriga. Högskoleutbildningar i AI finns redan vid vissa svenska högskolor och universitet, med nästa kursstart i januari 2024. Skolverket planerar även att se över och potentiellt uppdraga lärosäten att erbjuda fortbildning för lärare inom detta område.

# data[].attributes.headline
IMF-rapport om AI och framtidens arbetsmarknad

# data[].attributes.subject
IMF-rapport om AI och framtidens arbetsmarknad

# data[].attributes.body
I en tid där teknologins framsteg omformar arbetsmarknaden och ekonomin, har artificiell intelligens (AI) blivit en central faktor som inte kan ignoreras. För att belysa och förstå denna omvandling mer djupgående, presenterar jag två väsentliga artiklar som inte bara analyserar AI:s påverkan på arbetsmarknaden men också utforskar dess betydelse för utbildningssektorn.

# data[].attributes.attachment_caption
Undervisningen i ämnet artificiell intelligens ska syfta till att eleverna utvecklar kunskaper om centrala begrepp och tekniker inom AI och ge en introduk­tion till och överblick av AI och dess tillämpningar.

# data[].attributes.headline
Kursplaner - Artificiell Intelligens 1 och 2

# data[].attributes.subject
Kursplaner - Artificiell Intelligens 1 och 2

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.

# data[].attributes.headline
En intervjustudie om artificiell intelligens: möjligheter, utmaningar och framtidsutsikter för svenskämnet 

# data[].attributes.subject
En intervjustudie om artificiell intelligens: möjligheter, utmaningar och framtidsutsikter för svenskämnet 

# data[].attributes.body
utmaningar och framtidsutsikter för svenskämnet

# data[].attributes.headline
Teknik i Akademi #1: OpenAI - ChatGPT, ett universitetsperspektiv - det här förändrar allt

# data[].attributes.subject
Teknik i Akademi #1: OpenAI - ChatGPT, ett universitetsperspektiv - det här förändrar allt

# data[].attributes.body
"Teknik i Akademi" är en pod som drivs av Johan Leitet och Fredrik Ahlgren. Johan Leitet är Universitetsadjunkt och programansvarig för Webbprogrammerare Fredrik Ahlgren är Universitetslektor och forskar inom IoT och undervisar på ingenjörsprogrammen Du hittar podden där poddar finns eller via vår anchor-sida: https://anchor.fm/teknik-i-akademi Fortsätt diskussionen på vår discordserver:   / discord

# data[].attributes.attachment_link.title
Teknik i Akademi #1: OpenAI - ChatGPT, ett universitetsperspektiv - det här förändrar allt

# data[].attributes.attachment_link.description
I videon beskriver Johan och Fredrik hur AI-tekniken nu har slagit ner som en bomb i världen. Detta kommer att förändra allt, och kanske kan beskrivas om hur...

# data[].attributes.body
a happy lady playing golf in springtime

Genererad via denna webb: https://stablediffusionweb.com/#google_vignette

# data[].attributes.body
Teacher in Zoom meeting on a computer in school

Genererad via denna webb: https://stablediffusionweb.com/#google_vignette

# data[].attributes.attachment_caption
Co-Intelligence: AI in the Classroom with Ethan Mollick | ASU+GSV 2024

# data[].attributes.body
Mustafa Suleyman, VD för Microsoft AI, delar en djupgående och tankeväckande syn på AI:s framtid och dess potentiella roll i samhället. Han utforskar AI som en ny digital art och diskuterar både möjligheterna och de etiska utmaningarna som teknologin för med sig. Detta klipp är ett måste för alla intresserade av att förstå de djupare filosofiska och praktiska aspekterna av AI.

# data[].attributes.attachment_link.title
Co-Intelligence: AI in the Classroom with Ethan Mollick | ASU+GSV 2024

# data[].attributes.attachment_caption
Jonatan Tensetti tar sig an två brännande ämnen i sina senaste blogginlägg, vilka är avgörande för varje alla pedagoger. I det första inlägget, "Tänk Om", dyker Jonatan in i de omfattande förändringar som digitaliseringen medför till utbildningssektorn. Han diskuterar hur teknologi kan omforma undervisningsmetoder och bedömningsformer, och betonar vikten av att utveckla framtida färdigheter som kritiskt tänkande och problemlösning bland elever

# data[].attributes.headline
Jonatan Tensetti Utforskar Utbildningens och AI:s Framtid

# data[].attributes.subject
Jonatan Tensetti Utforskar Utbildningens och AI:s Framtid

# data[].attributes.body
Sveriges Lärare visar i den här rapporten hur medlemmarna ser på digitalisering och Artificiell Intelligens (AI) i skolväsendet samt vad de tror det betyder för barn och elevers lärande. (pdf)

# data[].attributes.body
Amy Webb, grundare av analysföretaget Future Today Institute, har blivit känd för sin kusliga förmåga förutspå teknikutvecklingen. Under lördagen (9/3) presenterade hon sin årliga rapport om morgondagens techtrender. Här är de tre viktigaste:

• Löftena från AI-industrin om att utveckla den kraftiga tekniken på ett ansvarsfullt vis har inte infriats, enligt Amy Webb. ”Problemet kommer inte bli mindre, det kommer bara att växa”, säger hon.

Googles Gemini är ett talande exempel. En beställning på vikingar resulterade i bilder på svarta personer med vikingahjälmar och brynjor. Påven porträtterades också som svart. Och USA:s grundlagsfäder blev ett gäng mörkhyade män och kvinnor.

Att försöka laga modellerna i efterhand är som att sätta miniplåster på alltför stora sår, enligt Amy Webb. ”Att lösa det här problemet är utmanande och enormt – just för att språkmodellerna redan har byggts”, säger hon.

• I sin dragning lyfter Amy Webb så kallade Open source- modeller. Många stora AI-aktörer har släppt en språkmodell som är öppen för andra att använda och undersöka. Det öppnar för problem, konstaterar Amy Webb.

När Meta släppte sin open source-modell Llama 2 dröjde det inte länge innan några kreativa utvecklare fått en idé. De skruvade på modellen och lanserade ”Llama Uncensored”. ”Nu kan man generera deep fake-porr, beställa steg-för-steg-instruktioner om hur man gör en statskupp och få instruktioner om hur man tillverkar ett nytt biologiskt vapen”, förklarar Amy Webb.

Hon ser en fara i trenden med oansvariga aktörer som tagit plats på AI-scenen. ”Vi rör oss i stormfart på AI-området, men vi vet fortfarande inte hur dåliga aktörer ska ställas till svars. Det här problemet kommer bara växa”, förutspår Amy Webb.

• Nästa grej, efter stora språkmodeller, kan vara stora handlingsmodeller (large action models) som förutser vad som ska göras härnäst. Techbolagen vill lära sig mer om våra beteenden i realtid för att kunna bygga AI-modeller som riktar in sig på handlingar. ”Vi kommer att se en explosion av prylar med sensorer, som klockor och armband, rullas ut”, säger Amy Webb.

Apples nya ”ansiktsdator”, som Amy Webb kallar den, är det senaste exemplet. Vision Pro har 14 kameror, ljusmätare och distansmätare för att kunna skapa en 3D karta runt användaren. Den mäter små rörelser i ansiktet och ögonen. Vidgade pupiller kan till exempel tala om att användaren blir rädd eller upphetsad.

”Ansiktsdatorer designas för att förstå dina intentioner – vad du är på väg att göra – kanske innan du förstår det själv”, säger Amy Webb. Nästa utmaning för techbolagen handlar om att få massorna att använda just deras headsets för att samla in data och kunna bygga stora handlingsmodeller, enligt Webb.

(Källa: SvD Tech brief)

# data[].attributes.attachment_caption
Microsoft satsar 34 miljarder kronor på AI i Sverige

# data[].attributes.headline
Microsoft satsar 34 miljarder på AI i Sverige

# data[].attributes.subject
Microsoft satsar 34 miljarder på AI i Sverige

# data[].attributes.body
Teknikjätten Microsoft ska utbilda 250 000 svenskar i att använda generativ AI under de kommande tre åren. Samtidigt bygger bolaget ut kapaciteten i sina svenska datacenter.

– Sverige en bra plats för techinvesteringar, säger statsminister Ulf Kristersson på en pressträff.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Microsoft gör sin största investering någonsin i Sverige, med en satsning på 3,2 miljarder dollar, motsvarande knappt 33,7 miljarder kronor, under de kommande två åren.

- Vi tror att Sverige har potential att bli en ledande AI-nation, säger Sverigechef Sophia Wikander till DN.

- Jag har varit orolig sedan några år tillbaka för att vi i Sverige inte är så innovativa, kraftfulla och teknikorienterade som vi var tidigare. Med det här möjliggör vi att Sverige blir mer konkurrenskraftigt igen.

Pengarna kommer främst att investeras i utbildning och utbyggd kapacitet i bolagets datacenter i Gävle, Sandviken och Staffanstorp.

- Vi ser det här som en investering som möjliggör och försäkrar att Sverige kan fortsätta att befinna sig i framkant när det gäller global konkurrenskraft, säger Microsofts vice ordförande Brad Smith under en presskonferens på måndagen.

Statsminister Ulf Kristersson säger att det är en viktig satsning, både i sig själv och som en signal om att Sverige är en attraktiv plats för teknikbolag att göra stora investeringar.

- AI är en teknisk transformation som vi borde se som en förstärkning, en katalysator för många andra saker och jag tror att vi fortfarande undervärderar det här fältets potential. Det kommer inte bara att påverka hur vi driver företag, utan accelerera utvecklingen inom andra områden, säger Ulf Kristersson under presskonferensen.

Som exempel nämner han att framsteg inom bioteknik och mjukvaruutveckling när fler sysslor kan automatiseras.

Utbildningarna som Microsoft ska anordna kommer att fokusera på hur man kan använda generativ AI, som Chat GPT från Open AI, som arbetsredskap. Microsoft har nyligen lanserat tjänsten Copilot, där bolaget byggt in Open AI:s teknik i sina program. Men utbildningarna ska inte vara enbart fokuserade på Microsofts mjukvara utan ge en bredare kompetens.

Totalt är ambitionen att en kvarts miljon svenskar ska genomgå Microsofts AI-utbildningar under de kommande tre åren. Det sker både i samarbete med tekniska utbildningar och yrkesutbildningar, och i form av skräddarsydda vidareutbildningar för anställda på svenska företag.

- Det är inte någon ren teknikutbildning längre. I och med generativ AI är det något som förmodligen kommer att injiceras i alla yrkesroller och utbildningar, säger Sophia Wikander.

Utbyggnaden av de svenska datacentren kommer att ge mer kapacitet för att köra både molntjänster och AI-program på svensk mark. De kommer bland annat att utrustas med över 20 000 avancerade grafikprocessorer för AI-beräkningar.

- Det handlar om att skapa kapacitet för Sverige genom att bygga en it-infrastruktur för att möta det accelererande behovet från svenska företag och offentlig sektor, säger Sophia Wikander.

Med ökad kapacitet kommer dock ökad energiförbrukning. Microsoft har som ambition att globalt sett bli en koldioxidnegativ verksamhet till 2030, men bolagets AI-satsningar resulterade till att de förra året istället ökade sina utsläpp med 30 procent.

Sophia Wikander säger dock att ambitionen om att snabbt minska utsläppen står fast.

- Vi övervakar kontinuerligt våra utsläpp och ökar globalt användningen av ren energi och köper mer förnybar energi och gör alla ansträngningar för att uppfylla våra hållbarhetsmål.
Läs också: AI-racet: "Sverige verkar ha halkat efter" Sverige bygger AI för alla europeiska språk Allt du behöver veta när Chat GPT börjar prata

# data[].attributes.attachment_link.title
Microsoft satsar 34 miljarder kronor på AI i Sverige

# data[].attributes.attachment_link.description
Teknikjätten har som ambition att utbilda 250 000 svenskar i att använda generativ AI.

# data[].attributes.headline
AI och kreativitet - en eftermiddag om AI för lärande i skola och utbildning

# data[].attributes.subject
AI och kreativitet - en eftermiddag om AI för lärande i skola och utbildning

# data[].attributes.attachment_link.title
AI och kreativitet - en eftermiddag om AI för lärande i skola och utbildning

# data[].attributes.attachment_link.description
Välkommen till ett AI-snack som idag handlar om kreativitet i undervisning. Vi har bjudit in ledande experter som kommer att dela med sig av massor med kunsk...

# data[].attributes.body
Burlövs kommun har formulerat hur de förhåller sig till AI i undervisningen.

# data[].attributes.body
Utbildningsförvaltningen i Stockholm har också riktlinjer för AI i skolan

# data[].attributes.attachment_link.description
Att förstå vad AI är och hur olika AI-verktyg fungerar är viktigt för alla i vårt samhälle. Vi behöver vara medvetna och förhålla oss till både risker och möjligheter. Där har skolan en viktig roll.