# data[].attributes.body
Hjerte-kar lidelser

Type 2 diabetes

Psykiske lidelser

KOL

Knogleskørhed

Muskel og skelet lidelser

Overfølsomhedssygdomme

Forebyggelige kræftformer

# data[].attributes.body
Hans er 80 år og har KOL. Han er stoppet med at ryge.

# data[].attributes.body
Rygsøjlen er den der holder os oppe. Hvis man ser den fra siden ligner den et `S`
Den består af 7 halshvirvler, 12 brysthvirvler og af 5 lændehvirvler.
De kaldes alle for ryghvirvler.
S formen gør at ryggen er stærkere samt det virker som støddæmper. Man kan godt trykke et ribben men man brækker dem sjældent. Inde i rygsøjlen ligger rygmarven som en lang slange ned i gennem. I den er der nerver der er med til at styre vores arme og ben samt resten af kroppen.

I mellem hver ryghvirvel er der en brusk skive der kaldes diskus, den fungere som støddæmper så det ikke er hårdt mod hårdt når vi fx går. Inden i den er der en kerne med væske.

Hvis du arbejder forkert med din ryg vil du få forkert tryk i ryggen og kan risikere og slide bruskskiven (diskussen) tynd og måske at den presser sig ud og det kaldes en diskusprolaps. Det kan give store smerter og måske lammelser i benene.
Det sker sjældent for yngre mennesker men kan ske ved forkert brug eller vrid af ryg.

# data[].attributes.body
Urinvejene består af urinlederne, blæren urinrøret og nyrerne.

Urinrøret er ca 4cm langt ved kvinder og ved mænd ca 20cm.

1-1 1/2 liter urin i døgnet.

Det er urinvejenes funktion at

rense blodet for giftstoffer, medicin, affaldsstoffer.

De danner urin samt udskiller affaldsstoffer og væske via urinen.

de danner hormoner, som har betydning for dannelsen af røde blodlegemer blodtryk og d-vitamin. samt sørge for den rette mængde vand og saltindhold.

Vi har to nyrer (men kan leve med en) de er kroppens rensningsanlæg. de består af en masse ´minifiltre´. når blodet løber igennem dem dannes urin og affaldsstofferne kommer ud sammen med urinen. De arbejder hele døgnet.

Blæren vil minde os om at gå på toilettet når der er 2-300ml i.

Det løber gennem blæren, via urinrøret ud gennem urinrørs åbningen. i urinrøret har vi en lukke muskel som vi selv styrer.

Gennemsigtig gul væske, hvis urin er mørk kan det være tegn på for lidt væske.

# data[].attributes.body
Der er altid et led hvor 2 knogleenheder støder sammen.

Vores led er kroppens hængsler.

Led opdeles i :

- Kugleled
- Hængselled
- Drejeled
- Glideled

Vi har både uægte og ægte led.

Et ægte led har meget bevægelighed. Og her er mindst en ledhule.

Kugleled kan bevæges i mange retninger

Hængselled kan bevæges i 2 retninger

Drejeled kan lave drejebevægelser

Glideled, hvor der er små glidebevægelser.

I det ægte led sidder brusken på knogle enderne

Et uægte led har mindre bevægelighed fordi der som regel er brusk, en bruskskive eller bindevæv mellem knogleenderne.

Vi har uægte led imellem kranieknoglerne og skambenet samt i ryghvirvlerne.

Ledbånd

beskytter ledende fra at blive overstrukket eller gå af led

# data[].attributes.body
Nervesystemet
Nervesystemet består af Centralnervesystemet og det perifere nervesystem.

Centralnervesystemet indeholder storhjernen, lillehjernen og rygmarven.
Det perifere nervesystem indeholder alle nerver der udgår fra hjernen og rygmarven.

Nervesystemet styre det vi som mennesker vælger at udføre, fx at vi løfter armen.
Men nervesystemet styre også ting i vores krop som vi ikke selv kan styre som foregår inde i kroppen fx hvor hurtigt vores hjerte skal slå.
Det kan opdele i det bevidste nervesystem og ubevidste nervesystem.

Bevidst nervesystem viljestyrret
Sensorisk føre impulser fra sanseceller i kroppen til hjernen.
Motorisk føre impulser fra hjernen til musklerne.

Ubevidst nervesystem selvstyrret
Parasympatikus er ved normale og rolige tilstande, det er noget vi ikke selv kan styre fx når vi ligger i sofaen og slapper af hvor vi begynder at restituere.
Sympatikus ved anstrengende situationer hvor vi fx er ude og jage, og pludselig bliver jagtet af et andet dyr og skal løbe væk

# data[].attributes.body
Kredsløbet består af blodkarrene, blodet, hjertet og lymfe systemet. kredsløbet opgave er at pumpe blodet rundt i kroppen. Det sørger også for at transportere ilt og næringsstoffer ud til cellerne og kuldioxid og affaldsstoffer fra cellerne.

Blodkarrene: Vi har 3 forskellige slags blodkar som danner et net af rør der findes overalt i kroppen.

Pulsårer: er blodkar som blodet løber i når det forlader hjertet og skal ud til alle kroppens celler med ilt og nærringstoffer.

Vener: er blodkar som tager blodet tilbage til hjertet efter at det har været rundt i hele kroppen.

Hårkarnet: er nogle små og meget tynde blodkar som forbinder pulsårerne med vener. det er i hårkarnettet at ilten og nærringstoffer kan gå ud ad blodbanen og over i cellerne.

# data[].attributes.body
Skelettet beskytter vores indre organer og sørger for at vi kan stå oprejst.

Skelettet består af 206 knogler.

Der findes 3 slags knogler:

De flade knogler -ex. brystben, ribben, skulderblad
Rørknoglerne - ex. de knogler i arme og ben.
De ureglmæssige knogler - ex. ryghvirvlerne og knoglerne i hånd og fodrod.

Knoglerne er omgivet af en benhinde. I benhinden er der mange blodkar og nerver og den sørger for ilt og næringsstoffer til knoglevævet .Inde i knoglerne er knoglemarven, som er med til at danne de røde blodlegemer.

De knogler der ender i et led (ex. overarmsknoglen, lårbenet) er enderne beklædt med ledbrusk.

# data[].attributes.body
Det endokrine system består af kirtler, der producere og udskiller hormoner, kemiske stoffer, der produceres i kroppen, der regulerer aktiviteten af celler eller organer.
Disse hormoner regulerer kroppens vækst, metabolisme altså vores fysiske og kemiske processer i kroppen, seksuel udvikling og funktion.
Hormoner der frigives til blodbanken og det kan påvirke et eller flere organer i hele kroppen.
endokrine systemet sammen med nervesystemet og immunsystemet vil hjælpekroppen til at klare forskellige hændelser og spændinger

Kirtler og hormoner
Hypofysen fungere som overordnet center/kontrolcenter for en produktion af hormoner, og øvrige kirtler, hypofysen er placeret i bunden af hjernen, og er ikke større end en ært, det er den vigtigste del af det endokrine system, fordi den producere hormoner der styre mange andre kirtler.

Skjoldbruskkirtlen styre vores stofskifte og danner vores hormoner.

Binyrerne danner kroppens kortisol som er "stresshormon" samt vores adrenalin og noradrenalin som er vores "kamphormon", binyrerne regulere også kroppens stofskifte, balancen af salt og vand i kroppen og immunforsvaret.

Bugspytkirtlen danner insulin hormonet som har betydning for vores sukkerbalance.

Æggestokkene danner østrogen hormonet som har betydning for at kvinden udvikler kvindelige kønstræk.

Testikler danner testosteron hormonet, der har betydning for at manden udvikler mandlige kønstræk og producere sædceller.

# data[].attributes.body
Huden er kroppens største organ, på 2 m2, og vejer 4,5 kg.

Huden har 3 lag, overhuden, læderhuden og underhuden

Huden har mange opgaver:
Beskytte os mod stød, mikroorganismer, kemiske stoffer, og sollys.
Huden tager imod fx D vitamin fra sollys
Huden er vores vand og fedtdepot
Den hjælper os med at holde varmen og komme af med varmen når vi sveder.
På huden kan vi mærke smerte, berøring, kulde og varme.

I vores aldring vil vores hud blive rynket, tyndere og mindre elastisk.

# data[].attributes.body
Øjne: vi kan med alderen miste synet eller få dårligere syn og evt have brug for briller.

Fra 40 års alderen bliver øjets linse mindre elastisk.

Høresansen: Vi kan få hørenedsættelse med alderen fordi  antal af høreceller bliver nedsat. Og derfor have brug for høreapparat. OBS på risiko for mere ørevoks i øregangen.

Knogler: Knoglevævet bliver med alderen lettere og mere sprød, og det øger risikoen for for knoglebrud.

Sener:

Muskel-led-sansen: bliver med alderen generelt svækket, og her bliver et behov for at bruge synet til at kompensere eller udligne.

De ældre kan derfor få en ændret kropsopfattelse eller kropsbevidsthed og dette risikere at de nemmere falder.

Generelt vil vores muskler, sener, led, sanser mm. ændres med alderen. De er ikke så aktive og derfor svækkes de.

Mange ældre mennesker laver mindre og mindre med alderen og derfor oplever man dårligere balance, dårligere syn, nedsat hørelse, dårligere koordinations.

Cellerne som vedligeholder ledbånd og sener bliver mindre aktive og derfor en længere helingsproces.

Urinvejene :

Mange ældre mennesker får en form for medicin, og måske for 10 år siden fik fru Jensen 1 morfin om dagen pga smerter, men idag fordi hendes nyrer ikke er et ligeså effektivt

" renseanlæg " så skal der nedjusteres i hendes medicin  da hun ellers vil ophobe den her medicin og det kan give en overdosis.

Urinveje hos kvinder : kan få problemer med at holde på vandet, også kaldet inkontinens fordi nyrerens evne til at udskille affaldsstoffer bliver dårligere.

Hos mænd kan det blive sværere at komme af med vandet fordi den her kirtel/ blærehalskirtlen eller prostata vokser med alderen og derved klemmer på urinrøret.

Fordøjelsessystemet:  Mange ældre mennesker vil opleve forstoppelse fordi deres fordøjelsessystem bliver påvirket af for lidt motion, for lidt væske og mad.

Hjertet: Vores hjertemuskel svækkes med alderen og derfor pumper det ikke så godt som i vores unge dage.

Derfor bliver ældre hurtigere trætte og forpustede når de er fysisk aktive. Vores pulsåre forkalkes med alderen. Dette kan give for højt blodtryk, væske i benene mm.

Det er derfor vigtigt at vi holder os i form og er fysisk aktive for at styrke hjertemusklen og optagelsen af ilt.

Huden: Vores hud bliver med alderen mindre elastisk, tyndere og mere rynket. Den bliver ofte tør, da sved og talg produktionen aftager. Man får brune mærker (leverpletter) og har nemmere ved at få blå mærker.

Nervesystemet: Vores evne til at opfatte, lære, handle og reagere bliver svækket, da nervesystemet reagerer langsommere.

Rygraden: De almindelige aldersforandringer, i ryggen, sker i bruskskiver, knogler, ledbånd og facetled. Alderforandringerne sker gradvist, over en periode på mange år. Forandringerne er ufarlige og det er meget sjælden at de medfører invaliderende smerter.

Luftvejene: Fra 25 års alderen begynder vores lungefunktion allerede at falde, fordi lungeblæren bliver mindre elastisk og vores brystkasse stivere.

Vi har en stor reservekapacitet, så vi mærker ikke til det før mange år senere.

Hvis man dyrker en del fysisk træning forbedres konditionen, musklernes styrke og udholdenhed. Men hvis man ryger, eller anden forurening og lungerne allerede har taget skade kan det ikke genvindes.

Kirtler og hormoner:

Huden: Med alderen bliver vores hud mindre elastisk, da vi allerede fra 25-30 års alderen begynder og danne mindre collagen i kroppen. Med alderen bliver huden rynket, tyndere og da vores sved og talgkirtlers produktion aftager kan huden blive mere tør og der kan opstå hudkløe. Samt nemmere ved blå mærker og skrammer.

# data[].attributes.body
Et organ er en samling af celler, som har en bestemt funktion. Ex. hjertet, leveren, nyrerne.
En celle er den mindste levende enhed, vi har i kroppen.

# data[].attributes.body
Arteriosclerosis/arteriosklerose, pulsårevægfortykkelse.

Hjerte-kar-sygdomme er en fællesbetegnelse for sygdomme i hjertet eller blodårer som kan kaldes blodkar.

Det kan være blodprop, forhøjet blodtryk, hjerneblødning og hjertesvigt.

De kan være arvelige, komme fra vores livsstil og nogle gange finder man ikke årsagen til det.

Din kost, alkohol, rygning og motion har stor betydning om du risikere og får livsstil relateret hjerte-kar-lidelse.

Jo ældre vi bliver, jo mere fedt bliver aflejret på indersiden af vores blodkar. og med alderen bliver det hårdt. det kaldes åreforkalkning.

det bevirker at der kommer ekstra tryk i pulsårerne som gør vi har forhøjet blodtryk.

hvis en fedt aflejring river sig løs kan det blokere i pulsårene og det gør at man får en blodprop.

Man kan få blodprop alle steder i kroppen men er særligt farlig i hjertet eller hjernen.

# data[].attributes.body
Kronisk Obstruktiv Lungesygdom.

Kronisk betyder uhelbredelig.

Obstruktiv betyder forsnævrende.

Altså er KOL en forsnævring af luftvejene i lungerne og er uhelbredelig.

KOL kan forårsages af irritation af støv og røg (rygning, miljøforurening)

Kroppen optager ilten gennem lungernes elastiske væv. Når dette bliver ødelagt af forurening, bliver lungerne dårligere til at optage ilten.

Det ødelagte lungevæv kan ikke gendannes, men man kan stoppe nedbrydningen af lungevævet - derfor er det vigtigt at stoppe med at ryge/udsætte lungerne for forurening.

Motion kan forbedre kroppens evne til at optage ilt.

# data[].attributes.body
Latin: Osteoporose.

Osteoporose udvikles af at knoglerne afkalkes så meget at de bliver porøse/skøre

Det er en naturlig del af aldringen, at knoglerne afkalkes, dette begynder ved 25-30 års alderen. Tempoet på afkalkningen afhænger af om man er fysisk aktiv, om man får nok kalk og D-vitamin. Hvis man har været meget fysisk aktiv som ung, er der mere kalk i knoglerne, inden afkalkningen begynder og risikoen for at udvikle osteoporose er mindre.

Om man udvikler osteoporose afhænger af flere ting.

Livsstil har en stor betydning

Rygning påvirker knogleopbygningen, så den bliver svagere. Kosten hvis ikke man får nok kalk og D-vitamin.

Alkohol hæmmer dannelsen af nyt knoglevæv og knogletætheden bliver lavere.

Mangel på motion gør at knoglerne ikke vedligeholder sig selv særligt godt.

Andre risikofaktorer

Arvelighed hvis der er knogleskørhed i den tætte familie.

Overgangsalder hvis den kommer før de 45 år.

Medicin hvis man har fået binyrebarkhormon i mere end 3 mdr.

Kropsvægt undervægtig (BMI under 19)

Sygdomme ex. hormonsygdomme, bindevævssygdomme, kronisk nyresvigt, sygdom i knoglemarven, nedsat funktion i kønsorganet (fjernet æggestokke)

# data[].attributes.body
Vores luftveje sørger for at transportere O₂ (ilt) og CO₂ (kuldioxid) rundt i kroppen.

Ilten kommer ind, når man trækker vejret og er nødvendig for cellernes stofskifte.

Kuldioxid,  er affaldsstoffet der kommer fra forbrændingsprocessen i cellerne. det  kommer man af med, når man ånder ud.

Man har ca. 14-16 vejrtrækninger i minuttet i hvile. Jo mere aktiv man er, jo flere vejrtrækninger, da musklerne skal bruge ilten for at arbejde.

Luftvejene består af:

Øvre luftveje - næse/næsehulen, mundhulen/svælget, struben.

Nedre luftveje - luftrøret, bronkier, bronkioler, lungeblærerne.

Når man trækker vejret ind gennem næsen, løber luften videre gennem næsehulen, svælget, struben, luftrøret, bronkierne og ender i lungeblærerne.

I lungeblærerne går ilten fra luften over i blodbanen, og når på den måde rundt i alle kroppens celler. Og kuldioxiden går fra blodet og over i lungeblærerne.

Bronkierne er den del af luftvejene der fortsætter efter luftrøret.

Bronkioler er små bronkier, de forgrener sig ud i hele lungen. De ligner grene på et træ.

Lungeblærer/alveoler er udposninger der ligger for enden af bronkierne. De ligner en klase vindruer og er elastiske.

Fimrehår er små fine hår på indersiden af luftvejene. De forhindre mikroorganismer/urenheder at komme ned i lungerne. De fanger og skubber urenhederne op i munden, hvor de synkes med spyttet.

Lungefunktionen begynder at falde når man er omkring 25 år fordi lungeblærerne bliver mindre elastiske og brystkassen bliver stivere.

Når først lungefunktionen er faldet drastisk/ødelagt (pga rygning, forurening, sygdom) kan den ikke genvindes.

Der er størrelsesforskel på lungerne. Den højre lunge er en anelse større end den venstre, da hjertet sidder lidt mod venstre og derfor er der knap så meget plads til lungen.

# data[].attributes.body
Indvoldsmuskler: Findes i mavesækken, tarmene, blodkarrenes vægge og luftrøret. Man har ikke selv kontrol over indvoldsmusklerne.

Hjertemuskel: Er en blanding mellem en skelet muskel og indvoldsmuskel. man har ikke selv kontrol over det. hjertet slår uden man tænker over det.

Skeletmuskel: De sidder fast på knoglerne ved hjælp af sener. Sørger for at vi kan bevæge os og holde varmen. Musklernes arbejde bliver styret af nervesystemet.

Musklerne i lårene og ballerne er kroppens stærkeste muskler. frem for for de mindre og svagere muskler i ryggen.
Muskler der ikke bliver brugt bliver hurtigt trætte, svage og mindre.
fysisk aktiv og bruger din krop er du med til at holde dine muskler stærke og i god form.
Når vores muskelarbejder skelner man mellem 2 typer muskel arbejde Dynamisk og Statisk muskelarbejde

Statisk: Muskelarbejde er når muskelfibrene er spændte hele tiden uden pause.

Dynamisk: maskinarbejdere når muskelfibrene skifteviser spændte og afslappede

Myoser: er muskelinfiltrationer ømme spændinger i musklerne og de kan mærkes som små kugler

# data[].attributes.body
Mennesker med diagnosticerede psykiske lidelser lider ofte af en eller flere livsstilssygdomme fx. KOL. overvægt, alkoholmisbrug o.lign. Forskning peger på at mennesker med psykiske lidelser ved diagnosen allerede har en eller flere livsstilsygdomme. Ofte stilles en diagnose sent i livet og derfor kan man ikke afgøre om den psykiske lidelse var der før eller den er kommet til senere end livsstilssygdomme. Forskning viser at psykisk syge mennesker lever ca 20 år kortere, end mennesker uden psykisk sygdom, og dør af en livsstilrelateret sygdom.

# data[].attributes.body
Der findes mange former for kræftsygdomme. Nogle er arveligt betinget andre ikke og så findes der kræftformer vi kan forebygge ved at spise sundt, motionere og undlade at drikke alkohol og ryge. I de kommende år vil der komme flere mennesker gennem sundhedssystemet, der har kræft. Det vil der fordi vi har en stor tilgang af ældre (krigs og efterkrigsbørn). I sammenligning med vores nabolande har vores nabolande en langt højere rate af overlevelse med kræft end vi har i Danmark. Ca.23% af kræfttilfælde kunne være forebygget og har relation til livsstilssygdomme som fx. rygning og lungekræft.

# data[].attributes.body
Reumatiske sygdomme.

Er de smertetilstande der kan opstå i vores muskler, knogler og led (Muskelinfiltrationer/myoser, led- og slidgigt)

Livsstilsfaktorer der har særlig betydning

Kost

Mangel på motion

Stress

Søvn

Ensidigt arbejde/bevægelser

# data[].attributes.body
er hele vores mave-tarmkanal og dermed er både spiserør. mavesækken, tyndtarm, tyktarm, leveren, galdeblæren og bygspytkirtlen en del af vores fordøjelses organerne Organerne befinder sig i bughulen og samarbejder om at nedbryde og optage den føde vi spiser.

# data[].attributes.body
Kredsløbsorganerne består af hjertet og lungerne, som ligger i brysthulen og sørger for at forsynes kroppens organer med ilt og udskille CO2 (kuldioxid).

# data[].attributes.body
Blodcellerne dannes i de store knogler, men modnes i brislen (der ligger lige mellem lungerne) inden de bliver til henholdsvis røde og hvide blodceller. Milten (der ligger i venstre side lige ved nedeste ribben) renser blodet for fremmedlegemer og gamle røde blodceller.

# data[].attributes.body
De reproduktive organer inkluderer de indre og ydre kønsorganer hos hankøn og hunkøn. Det er æggestokkene, æggelederne, livmoderen og skede, testiklerne og penis. De befinder sig i det lille bækken og muliggør reproduktionen (at få børn) og har en hormonel effekt på kroppen.

# data[].attributes.body
Sanseorganerne er alle vores sanser: høre, se, føle, smage, lugte. Dette involverer således ører, øjne, hud, tunge og næse. De er fyldt med sensoriske nerver og sender signaler op til hjernenerverne, som ligger på undersiden af hjernen, om at lade os sanse alt i og omrking os.

# data[].attributes.body
De hormonelle organer udskiller hormoner i kroppen og justerer blandt andet vækst, pubertet, graviditet og flere andre ting. De inkluderer hypofysen, skjoldbruskkirtlen og biskjoldbruskkirtlerne, bugspytkirtlen, binyrerne, æggestokkene og testiklerne.

# data[].attributes.body
Urinsystemet består af nyrerne og blæren, forbundet af urinlederne og urinrøret. Her filtreres blodet og affaldsstoffer skilles fra som bagefter kommer ud af kroppen med urinen.

# data[].attributes.body
er hjernen og alle dens nerver. Hjernen består af flere mindre dele og er forbundet med mange af kroppens organer gennem nerver og hormoner.

# data[].attributes.headline
Når man bliver gammel...aldringssvækkelse af kredsløbet

# data[].attributes.subject
Når man bliver gammel...aldringssvækkelse af kredsløbet

# data[].attributes.body
Aldersforandringer ved ældre:

Kredsløbet

Hjertet er en muskel som svækkes med alderen, hvilket betyder at hjertet mister hvor effektivt det trækker sig sammen og tømmer sig ved hvert slag,

Aldringen betyder at man bliver mere følsom for slitageforandringer, f.eks. åreforkalkning, som reducerer forsyningen af blod til hjerte og til hjerne med risiko for skade på organerne,

Mange mennesker har ingen gener fra åreforkalkning. Det skyldes, at åreforkalkningen udvikles meget langsomt, fra vi er unge. Hos nogle udvikles den dog hurtigere. Disse personer får symptomer fra eksempelvis hjertet i form af smerter i brystet eller smerter i benene når de går

Når vi er hos lægen og får målt vores blodtryk er normalen 120/80. Tallet 120 refererer til det systoliske tryk som er det tryk, der opstår når hjertet trækker sig sammen for at presse blodet ud i kroppen. Tallet 80 svarer til det diastoliske tryk ,som er det tryk ,der er i pulsslagene mellem at hjertet trækker sig sammen.

Blodtrykkets systoliske tryk falder ca. 20 % når vi er blevet over 65 år gamle.

Pulsens frekvens mindskes med ca. 30 %, hvilket gør at minutvolumen falder med ca. 45 %, da blodmængden er halveret.

Blodkarrene mister deres elasticitet og bliver mere stive. og der er risiko for åreforkalkning.

Hvilepulsen falder også med alderen.

Blodets sammensætning ændres særligt i forbindelse med sygdomme. Fx Myelomatose som er en kræftform der gør blodet tykkere. Det er en kræftform der kan være svær at se i tide fordi symtomerne er nogle vi alle kender fx. træthed, ømhed i arme, ben og ryg.

Blodet består af blodceller og plasma - den væske som blodcellerne flyder rundt i

Blodcellerne består af røde blodceller, hvide blodceller og blodplader. Blodcellerne udgør cirka 45-50% resten er plasma

Lymfesystemet er separat fra blodsystemet, men tømmer sig i blodet, så der er en konstant bevægelse.

Forskellige sygdomme kan medføre forstyrrelser i antallet af blodceller og af sammensætningen af plasma

Lymfeknuderne og milten kan opfattes som kroppens "politistationer", hvor meget af immunreaktionen og kroppens hukommelse overfor infektioner foregår. Alder svækker derfor vores immunforsvar.

# data[].attributes.body
Overfølsomhedssygdomme kan være allergi men er også astma.

Allergi er når vores krops immunforsvar reagere over for bestemte tin fra de omgivelser vi er i, det kan fx være tobaksrøg, støv, pollen, parfume, kemikalier eller dyrehår.

Det kan sagtens også være bestemte fødevare eller fødevare produkter vi ikke kan tåle, den allergiske reaktion fordi vores immunforsvar angriber ufarlige ting fra vores omgivelser i stedet for at angribe de bakterier og virus'er der egentlig er i vores omgivelser.

Der findes kontaktallergi, levnedmiddelallergi/madallergi og luftvejs allergi.

1. Allergisk rhinitis: Dette er bedre kendt som høfeber og er en reaktion på pollen, støv, skimmelsporer eller dyrehår. Symptomer inkluderer nyseri, kløende øjne, næseflåd og næsestop.

2. Fødevareallergi: Nogle mennesker kan udvikle allergiske reaktioner på specifikke fødevarer som peanuts, mælk, æg, fisk eller skaldyr. Symptomer kan variere fra milde hudreaktioner til alvorlige anafylaktiske reaktioner, der er livstruende.

3. Hudallergier: Dette kan inkludere reaktioner på planter som gift eg, insektbid, latex, og kemikalier i kosmetik eller rengøringsmidler. Symptomerne omfatter kløende udslæt, hævelse og rødme.

4. Eksem: Også kendt som atopisk dermatitis, er dette en kronisk hudlidelse, der kan forværres af allergener og resultere i tør, kløende hud og udslæt.

5. Medicinske allergier: Nogle mennesker kan udvikle allergiske reaktioner på visse lægemidler, hvilket kan medføre hududslæt, kløe, nældefeber eller mere alvorlige reaktioner.

6. Insektallergi: Bid eller stik fra insekter som bier, hvepse og myg kan udløse allergiske reaktioner, der varierer fra lokale hævelser til systemiske reaktioner.

Astma er en kronisk lungesygdom, hvor luftvejene bliver betændte og snævrer ind som reaktion på allergener, hvilket fører til åndedrætsproblemer, hoste og åndenød, men astma er også en meget almindelig sygdom i lungerne, ved astma har man en vedvarende tilstand med irritation/betændelse i luftvejene, der giver hoste og åndenød.

Ved astma bliver lungerne meget følsomme overfor kold luft, stærke lugte, infektioner, luftforureninger pollen, dyrehår mm.

I mange tilfælde kommer astma sammen med allergi og høfeber.

Astma kan ses i alle aldre, helt fra spæd til den ældre borger der er gået på pension.

# data[].attributes.body
Type 2 diabetes er den mest udbredte type i Danmark.

Ca 80% af alle med diabetes har type 2.

Omkring en kvart million mennesker i Danmark lever med sygdommen.

Type 2-diabetes er en sygdom, hvor blodsukkeret er forhøjet, fordi kroppen enten ikke kan udnytte insulinen optimalt eller ikke producerer nok. Insulin hjælper cellerne med at optage sukkerstofferne fra den mad, vi spiser, så hvis ikke sukkerstofferne kan komme ind i cellerne, stiger blodsukkeret.

Vises oftest i voksen alderen, dog får flere yngre også diagnostiseret sygdommen.

# data[].attributes.body
Kredsløbet deles op i 2, det store kredsløb og det lille kredsløb også kendt som lungekredsløbet.

Vores kredsløb sørger for at blodet kommer rundt i kroppen (det tager ca. 30 sekunder for blodet at komme rundt i hele kredsløbet). Det fordeler og regulerer varmen i kroppen og hjælper med væskebalancen og immunforsvaret.

Lymfesystemet fjerner den overskydende væske mellem cellerne.

Hjertet slår ca 60-70 slag i minuttet (hvile)

Det store kredsløb: fungere sådan at venstre hjertekammer pumper det friske og iltholdige blod ud i kroppen, via aorta/arterier (pulsåre) og kapillærerne, blodet forsyner cellerne med ilt & næringsstoffer, og tager affaldsstofferne og kuldioxid bort.

Blodet løber (tilbage) til hjertets højre forkammer via vener. Fra forkammeret videre til højre hjertekammer og så starter det lille kredsløb (lungekredsløbet)

Det lille kredsløb: Det iltfattige blod pumpes fra højre hjertekammer til lungerne via lungearterier og lungekapillærer. Her tilføres ilt og kuldioxiden udskilles inden det løber til hjertets venstre forkammer via lungevener og cyklus begynder på ny.

Vener er blodkar som fører blodet tilbage til hjertet. I venerne er der klapper, som sørger for at blodet ikke kan løbe den forkerte vej.

Arterier er blodårer ( pulsårer ) som fører blodet fra hjertet og ud i kroppens celler.

Kapillærer er de mindste blodkar.

Vi har ca 100.000 km blodårer i kroppen....der er 40.075 km rundt om jorden.

Vi har ca. 5 L. blod i kroppen, over halvdelen består af vand, salte og proteinstoffer, resten er blodlegemer.

Der er 3 slags blodlegemer.

Røde: indeholder stoffet hæmoglobin der binder ilten. De sørger for at transportere ilten rundt.

Hvide: Forsvarer kroppen....de "spiser" mikroorganismer og danner antistoffer, som bekæmper mikroorganismer.

Blodplader: Sørger for at blodet størkner, hvis der går hul på et blodkar.

# data[].attributes.body
Fordøjelsessystemet sørger for at næringsstofferne bliver nedbrudt i mindre dele så det kan komme ind i kroppens celler.

Næringsstofferne i maden består af protein, kulhydrater, fedt, vitaminer og mineraler.

De bruges bl.a. til at danne nye celler og andre vigtige stoffer som vores krop har brug for. Fx hormoner.

Fra vi indtager vores mad til at kroppen skiller sig af med det den ikke kan bruge, vil forlade kroppen gennem endetarmen som afføring går der ca. 6-12 timer og selve vejen er ca 10 m lang.

Mange ældre mennesker vil opleve forstoppelse fordi deres fordøjelsessystem bliver påvirket af for lidt motion, for lidt væske og mad.

Fordøjelsen er vigtig for vores velbefindende, og derfor vigtigt med vand, fiber og motion for bedste funktion

Fordøjelsessystemets rækkefølge :

Mund- når maden tykkes hjælper spyttet med at nedbryde kulhydrat.

Spiserør- transporterer maden ned i mavesækken via peristaltik (bølgebevægelser)

Mavesæk- ælter mad, og nedbryder protein. samt tilsætter saltsyre som er bakteriedræbene.

Tolvfingertarm- der tilsættes galde og bugspyt, så både fedt protein og kulhydrat nedbrydes.

Tyndtarmen- Nu er maden i så små stykker det kan komme fra tarm til leveren via en blodåre (portåren)

Tyktarmen- holder på vand, salt og enzymer så kan lave blød afføring

Endetarmen- hvis vi holder os vil afføring glide tilbage i tyktarm om vil så risikere og blive hård og knoldet

Hvis man har stomi i tyndtarmen er det tit tyndt og ildelugtende, hvorimod ved tyktarmen, mere almindelig afføring og "normal" lugt.

Leveren- danner galde, nedbryder medicin og alkohol samt opbygger flere celler.

Galdeblæren- opsamler galden

Bugspytkirtlen- danner bugspyt der indeholder fordøjelsesenzymer og nedbryder næringsstofferne