# data[].attributes.attachment_link.description
How about everything you said to save the pan you’ve got, you’ll get it. Hour by Hour. Hour by Hour. Hour by Hour.

# data[].attributes.headline
הגורם האנושי 

# data[].attributes.subject
הגורם האנושי 

# data[].attributes.body
בנק דיגיטלי אולי הוא הכלכלה החדשה שכולנו שואפים להגיע אליו – בלי סניפים ושאפשר לעשות הכול באפליקציה. אבל כנראה שגם היום אנחנו עדיין צריכים גורם אנושי שיפתור לנו את הבעיות.

הגורם האנושי הוא לרוב מה שקובע את טיב השירות אותו אני מקבל ..

ומה לגבי שאר השירותים- בתי ספר , אוניברסיטאות , מקומות העבודה, רפואה , עירייה, גופים ממשלתיים וכו'

# data[].attributes.headline
אמת או שקר, דימיון או מציאות?

# data[].attributes.subject
אמת או שקר, דימיון או מציאות?

# data[].attributes.body
מי שעבד עשרות שנים בגוגל ונתפס כמומחה על בתחום, מזהיר מפני הסכנות - הצפה של האינטרנט  בסרטונים וטקסטים מפוברקים, כך שהאדם הממוצע "לא יוכל לדעת מה אמיתי". דאגה נוספת היא שבינה מלאכותית תשבש את שוק העבודה ותשתלט על חלק מהמשרות. "היא לוקחת ממך את המשימות המייגעות", אומר הינטון, "היא יכולה לקחת יותר מזה".
סכנה קיומית - שיום אחד כלי נשק אוטונומיים - מהסוג שאנחנו מכירים מסרטי מדע בדיוני - יהפכו למציאות.
https://www.ynet.co.il/digital/technews/article/hkrlavpm3

# data[].attributes.attachment_link.title
″הסנדק של ה-AI” עוזב את גוגל ומזהיר מפני העתיד

# data[].attributes.attachment_link.description
ג’פרי הינטון, שעומד מאחורי פיתוחים פורצי דרך בתחום הבינה המלאכותית, חילק את זמנו בעשור האחרון בין אוניברסיטת טורונטו לבין גוגל. בחודש שעבר הוא עזב את החברה על מנת שיוכל לדבר באופן חופשי על הסכנות הטמונות ב-AI: ”קשה לראות איך אפשר למנוע משחקנים רעים לעשות איתה דברים רעים”

# data[].attributes.headline
הסכנות מפי היוצרים של הבינה המלאכותית

# data[].attributes.subject
הסכנות מפי היוצרים של הבינה המלאכותית

# data[].attributes.body
מה שמעניין בכתבה הזו כי היוצרים והמפתחים והמפיצים ובעלי העניין של הבינה המלאכותית מזהירים מפני הסכנות שבה עד הכי בסיסית של סכנת הכחדה אנושית, איום קיומי לאנושות ועוד כמה כגון:  הפצת מידע שגוי ותעמולה,  מירוץ שיצא משליטה לפיתוח ויישום מוחות דיגיטליים שהולכים ומתחזקים, בנוסף לכך שתחסל מיליוני עבודות צווארון לבן.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"בלימת הסיכון של היכחדות על ידי בינה מלאכותית צריכה לעמוד בראש סדר העדיפויות העולמי לצד סיכונים נרחבים אחרים כמו מגיפות ומלחמות גרעיניות", נכתב בהצהרה שפרסם מלכ"ר בשם המרכז לבטיחות בינה מלאכותית, עליה חתמו 350 בכירים, חוקרים ומהנדסים שעובדים בתחום, מנכ"ל OpenAI, דמיס האסביס מנכ"ל DeepMind של גוגל ודריו אמודי מנכ"ל אנתרופיק.

# data[].attributes.attachment_link.title
יצרנו מפלצת: בכירי תעשיית ה-AI מזהירים מפני איום קיומי על האנושות | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
מאות בכירים בתעשיית הטכנולוגיה שעובדים בתחום הבינה המלאכותית, בהם מנכ"ל OpenAI, סם אלטמן, חתמו על הצהרה לפיה "בלימת הסיכון של היכחדות על ידי AI צריכה לעמוד בראש סדר העדיפויות, לצד מגיפות ומלחמות גרעיניות". והם יודעים מה שהם אומרים

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פחדים מבינה מלאכותית (AI) רדפו את האנושות מאז תחילת עידן המחשב. עד כה התמקדו הפחדים הללו ביכולותיהן של מכונות נבונות להשתמש באמצעים פיזיים כדי להרוג, לשעבד או להחליף אנשים. אבל כלי הבינה המלאכותית שהופיעו בשנים האחרונות מאיימים על הישרדות התרבות האנושית מכיוון בלתי צפוי. כלים כגון פיתחו יכולות יוצאות דופן להבין וליצור שפה באמצעות מילים, צלילים או תמונות. הבינה המלאכותית השיגה שליטה בשפה, ובכך היא פיצחה את מערכת ההפעלה של התרבות האנושית.

שפה היא החומר שממנו עשויה כמעט כל התרבות האנושית. זכויות אדם, למשל, אינן מציאות ביולוגית. הן לא מקודדות בדנ"א שלנו. זכויות אדם הן יצירה תרבותית; משהו שאנחנו יצרנו בעזרת שפה, על ידי כך שסיפרנו סיפורים וכתבנו חוקים. גם אלים הם לא מציאות ביולוגית או פיזית. הם יצירה תרבותית. אלים הם משהו שאנחנו יצרנו בעזרת שפה, על ידי כך שהמצאנו מיתוסים וכתבנו ספרי קודש. גם כסף הוא יצירה תרבותית. שטרות הם בסך הכל פיסות נייר צבעוניות, וכיום יותר מ-90 אחוזים מהכסף בעולם הם אפילו לא שטרות - הם רק מידע דיגיטלי שעובר בין מחשבים. מה שנותן ערך לכסף זה רק הסיפורים שבנקאים, שרי אוצר ויזמים מספרים לנו. לא יצרו שום דבר בעל ערך אמיתי, אבל לרוע המזל כולם היו מספרי סיפורים מוכשרים במיוחד. הצטרפו לקהילת הטכנולוגיה שלנו בפייסבוק מה יקרה ברגע שבינה לא אנושית תהיה טובה יותר מהאדם הממוצע בלספר סיפורים, להלחין מנגינות, לצייר ציורים ולכתוב חוקים, ותדע גם איך לנצל טוב יותר מכל אדם את החולשות וההתמכרויות של המין האנושי? כשאנחנו חושבים על ChatGPT וכלי AI חדשים אחרים, אנחנו הרבה פעמים נמשכים לדוגמאות, כגון ילדים שייתנו לבינה מלאכותית לכתוב עבורם את שיעורי הבית. שומו שמים! מה יקרה לבתי הספר כשילדים יעשו את זה? אבל השאלה הזו מפספסת את התמונה הגדולה. תשכחו משיעורי בית. במקום זה, חשבו על המרוץ לנשיאות ארה"ב ב-2024, ונסו לדמיין את ההשפעה של בינה מלאכותית שמסוגלת לייצר כמות בלתי מוגבלת של תוכן פוליטי, פייק-ניוז, ואפילו כתבי קודש עבור כתות חדשות.

בשנים האחרונות אחת התופעות המרתקות והמפחידות בפוליטיקה האמריקאית הייתה עלייתה של (QAnon), שהצליחה לשטוף את מוחם של מיליוני אמריקאים ואפילו כמה חברי קונגרס. כת זו התגבשה סביב הודעות מקוונות אנונימיות, הידועות בשם "טיפות קיו" (Q Drops). חסידי הכת אוספים, מעריצים ומפרשים את ההודעות הללו כטקסט קדוש, שטווה תיאוריית קונספירציה מופרכת, לפיה יהודים, פדופילים ועובדי שטן שולטים בעולם ומנסים להשמיד את האנושות. למיטב ידיעתנו, כל "טיפות הקיו" הקודמות נוצרו על ידי בני אדם, ורק הופצו על ידי בוטים לא אנושיים. אבל בקרוב אנו עשויים לראות את הכתות הראשונות בהיסטוריה שהטקסטים הנערצים שלהן נכתבו על ידי בינה לא אנושית. דתות לאורך כל ההיסטוריה טענו שספרי הקודש שלנו הגיעו ממקור לא אנושי. בקרוב זו עשויה להיות מציאות. ברמה פרוזאית יותר, אנו עלולים למצוא את עצמנו בקרוב מנהלים ברשת דיונים ארוכים על בג"ץ, על שינויי אקלים או על הפלישה הרוסית לאוקראינה, עם ישויות שאנו חושבים שהן בני אדם - אבל הן למעשה בינה מלאכותית. עבורנו זה חסר טעם לחלוטין להשקיע זמן בניסיון לשנות את הדעות המוצהרות של בוט. אבל ככל שהשיחה תתארך, כך יוכל הבוט להכיר אותנו טוב יותר, ולהתאים את דבריו לאישיות שלנו ולסיפור החיים שלנו, כך שיהיה לו סיכוי טוב מאוד להשפיע עלינו.

באמצעות השליטה שלה בשפה, בינה מלאכותית תוכל אפילו ליצור קשרים חבריים אינטימיים עם אנשים, ולהשתמש בכוחה של האינטימיות כדי לשנות את הדעות והשקפת העולם שלנו. אין כמובן שום ראיה שהבינה המלאכותית מפתחת תודעה או רגשות משל עצמה . אבל בינה מלאכותית לא צריכה רגשות משלה כדי לזייף אינטימיות עם בני אדם. די בכך שהבינה המלאכותית תצליח לגרום לנו לפתח רגשות כלפיה. ביוני 2022 טען מהנדס גוגל בשם שצ'אטבוט בשם LaMDA, שעליו הוא עבד, פיתח תודעה. הטענה השנוייה במחלוקת הביאה לפיטוריו של למויין. הדבר המעניין ביותר במקרה זה לא היה הטענה של למויין, שהייתה ככל הנראה שגויה; מה שמעניין זה שלמויין היה מוכן להקריב את המשרה היוקרתית שלו למען הצ'אטבוט. אם בינה מלאכותית יכולה להשפיע על אנשים לסכן את מקום העבודה שלהם, מה עוד היא יכולה לגרום לנו לעשות?

"שחרור לא מבוקר של בינה מלאכותית למרחב הציבורי ייצור כאוס חברתי. זה יועיל לרודנים, ויהרוס את הדמוקרטיות. רודנות היא מצב שבו גורם אחד מכתיב הכל לפי רצונו; דמוקרטיה, היא שיחה בין הרבה גורמים. אבל שיחות מנוהלות על ידי שפה. ברגע שהבינה המלאכותית פיצחה את השפה, היא יכולה להרוס את היכולת של בני אדם לנהל שיחות משמעותיות, וכך להרוס את הדמוקרטיה"

כמובן, הכוח העצום של הבינה המלאכותית יכול לשמש גם למטרות טובות. אין צורך לדבר על זה כאן, כי האנשים שמפתחים את הבינה המלאכותית . תפקידם של היסטוריונים ופילוסופים הוא להצביע על הסכנות שבטכנולוגיה הזו. הבינה המלאכותית בהחלט יכולה לעזור לנו באינספור דרכים, החל ממציאת תרופות חדשות לסרטן ועד לגילוי פתרונות למשבר האקולוגי. השאלה העומדת בפנינו היא כיצד לוודא שהטכנולוגיה רבת העוצמה הזו תשמש לטוב ולא לרע. כדי לעשות זאת, ראשית עלינו להבין את היכולות האמיתיות של הכלים החדשים.

# data[].attributes.attachment_link.title
הבינה המלאכותית מאיימת על האנושות. אנחנו חייבים לפעול מיד

# data[].attributes.attachment_link.description
לצד יתרונותיהם הרבים, בכלי בינה מלאכותית חדשים מהסוג של ChatGPT מגולמות גם סכנות ממשיות: לחברה האנושית, לדמוקרטיה, לאמת. לכן עלינו לעצור את ההפצה הבלתי אחראית של בינה מלאכותית במרחב הציבורי, ולקבוע לה חוקים - לפני שהיא תקבע אותם לנו / פרופ' יובל נח הררי במאמר מיוחד

# data[].attributes.headline
מה שבינה מלאכותית לא יודעת

# data[].attributes.subject
מה שבינה מלאכותית לא יודעת

# data[].attributes.body
בינה מלאכותית כנראה תשנה את חיינו - וכנראה את העולם כולו. אבל אנשים מתקשים להבין איך בדיוק AI ישפיע על החברה שלנו. האם נוכל לבנות מערכות בינה מלאכותית שיעזרו לנו לתקן את העולם? או שנגזר עלינו להשתלטות רובוטית?

בסרטון קצר ומרתק מציגים דוגמאות מוחשיות למגבלות, חסמים ואתגרים של הבינה המלאכותית בהשפעה על האנושות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Get a daily email featuring the latest talk, plus a quick mix of trending content.

By subscribing, you understand and agree that we will store, process and manage your personal information according to our Privacy Policy

# data[].attributes.attachment_link.title
TED-Ed: איך בינה מלאכותית תשנה את העולם?

# data[].attributes.attachment_link.description
בשנים הקרובות, בינה מלאכותית כנראה תשנה את חייך - וכנראה את העולם כולו. אבל אנשים מתקשים להסכים בדיוק איך AI ישפיע על החברה שלנו. האם נוכל לבנות מערכות בינה מלאכותית שיעזרו לנו לתקן את העולם? או שנגזר עלינו לחוות השתלטות רובוטית? חקור את המגבלות של בינה מלאכותית ואת האפשרות ליצור טכנולוגיה תואמת אדם.

# data[].attributes.headline
יצירת נשק הרסני

# data[].attributes.subject
יצירת נשק הרסני

# data[].attributes.body
הנה שלושה נקודות מתוך הדוח של ארגון Human Rights Watch (HRW) שמסכמות את האיום של בינה מלאכותית ביצירת נשק הרסני:

בינה מלאכותית יכולה להפוך נשק ליותר יעיל ואוטומטי. לדוגמה, רובוטים חכמים יכולים להיות מסוגלים לזהות ולפגוע באויבים בצורה מדויקת יותר מאשר בני אדם, ויכולים לעשות זאת ללא מעורבות אנושית.

בינה מלאכותית יכולה להפוך נשק לקטלני יותר. לדוגמה, נשק אוטונומי יכול להיות מצויד בטכנולוגיות חדשות כגון כלי נשק משבשים או כלי נשק ביולוגיים, שיכולים להיות קטלניים יותר מאשר כלי נשק קיימים.

בינה מלאכותית יכולה להפוך נשק ליותר בלתי מבוקר. נשק אוטונומי אינו דורש מעורבות אנושית כדי לפעול, מה שאומר שהוא עלול להיות פחות אחראי מאשר נשק מונחה אדם.

הדו"ח של HRW קובע כי הסכנה של בינה מלאכותית ביצירת נשק הרסני היא אמיתית ויש צורך לנקוט צעדים כדי להפחית אותה. הדו"ח קורא לממשלות להימנע מהתפתחות או שימוש בנשק אוטונומי, וכן לפתח רגולציות בינלאומיות להגבלת השימוש בבינת מלאכותית בתחום הביטחוני.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A new directive on autonomy in weapons systems issued on January 25, 2023 shows the United States Department of Defense (DoD) is serious about ensuring it has policies and processes in place to guide its development, acquisition, testing, fielding, and use of autonomous weapons systems as well as semi-autonomous weapons systems, such as remotely operated armed drones. The directive, however, constitutes an inadequate response to the serious ethical, legal, accountability, and security concerns and risks raised by autonomous weapons systems.

The 2023 DoD Directive 3000.09 on Autonomy in Weapons Systems revises, but does not radically change, the department's original policy on the topic, released on November 21, 2012.[1] The 2023 directive is valid for a limited period of up to 10 years, as was the case for the 2012 directive.[2]

The 2023 directive maintains the basic structure and substance of its predecessor, and as a result, misses an opportunity to address its shortcomings.[3] For example, it continues to allow certain waivers to senior reviews before the development and fielding of autonomous weapons systems, and it does not remove ambiguity surrounding key terms.

The directive contains some improvements such as the inclusion of additional design constraints and review requirements, but it also adds some problematic amendments, particularly with regards to definitions and terms.

When the original DoD directive on autonomous weapons was issued in 2012, the United States was the first country to put such a detailed policy in the public domain. Since then, many countries have developed their own positions, and dozens have expressed interest in adopting a new treaty that prohibits autonomous weapons systems that operate without meaningful human control or that target people, and that regulates all other autonomous weapons systems to ensure they operate only with meaningful human control.[4] These proposed elements are equally applicable to national policy, but they are not fully reflected in the 2023 directive. The directive thus diverges from the current position of a majority of states, the International Committee of the Red Cross (ICRC), and civil society organizations engaged on this issue, which see an urgent need for a legally binding instrument that contains prohibitions on and regulations of autonomous weapons systems.

As with the original policy, the 2023 directive applies only to the Department of Defense. A decade on, there is still no US government-wide policy governing autonomous weapons systems and their use in law enforcement, border control, and other circumstances outside of armed conflict. For example, the 2023 directive also does not apply to the Central Intelligence Agency (CIA), which has played an active role in the use of armed drones.

Human Rights Watch and Harvard Law School's International Human Rights Clinic (IHRC) urge the United States to:

Ensure that DoD reviews of autonomous weapons systems under the 2023 DoD Directive 3000.09 are transparent and that use of the waivers is limited;

Adopt national law and policy with prohibitions and regulations on autonomous weapons systems; and

Work for a new international treaty that prohibits and regulates autonomous weapons systems.

Similar Shortcomings

The new directive, as with its predecessor, has a broad scope and covers autonomous and semi-autonomous weapons. Its definition preserves the 2012 directive's definition of an autonomous weapon system as "a weapon system that, once activated, can select and engage targets without further intervention by a human operator."[5] The 2023 directive removes the word "human" before "operator," but defines an "operator" as "a person who operates a platform or weapon system."[6]

The 2023 directive also continues to recognize numerous weaknesses and risks involved in autonomous weapons systems. In its glossary's definition of "failure," the 2023 directive repeats a list of possible causes of failures raised by autonomy in weapons systems including "human error, faulty human-machine interaction failures, malfunctions, communications degradation, software coding errors, enemy cyber attacks or infiltration into the industrial supply chain, jamming, spoofing, decoys, other enemy countermeasures or actions, or unanticipated situations on the battlefield."[7]

The 2023 directive does not radically alter the 2012 policy, and as a result, many of the earlier policy's shortcomings and weaknesses remain. The 2023 directive contains some of the same significant loopholes as the original directive. Its requirements for senior review before formal development or fielding can be waived by specific high-level department officials under certain circumstances, such as "in cases of urgent military need."[8]

In 2019, a DoD spokesperson reportedly stated that, "to date, no weapon has been required to undergo the Senior Review in accordance with DOD Directive 3000.09."[9] A 2019 Congressional Research Service report on the US policy on autonomous weapons systems found that "no weapon system is known to have gone through the senior level review process" provided by the 2012 directive.[10] When asked to confirm if any weapon systems has undergone review in accordance with the 2012 directive, an unnamed DoD civilian official told a January 30 briefing for civil society that he could not comment "on individual weapons systems."[11] Transparency is needed to build trust, facilitate monitoring, and promote accountability with the policy. Clarity is also needed to better understand the person or agency that is responsible for determining when and if a review process is required.[12]

As with its predecessor, the 2023 directive does nothing to curb the proliferation of autonomous weapons systems. The US, as well as Australia, China, India, Iran, Israel, South Korea, Russia, Turkey, and the United Kingdom are investing heavily in the military applications of artificial intelligence and related technologies to develop air, land, and sea-based autonomous weapons systems. Section 1.2(e) of the directive allows for "international sales and transfers" that are "approved in accordance with existing technology security and foreign disclosure requirements and processes."[13] Once these weapons leave the country, the United States would lose exclusive control over them. The directive thereby facilitates continued US development and acquisition of autonomous weapons systems as long as it is done in accordance with existing law, DoD processes and ethical principles.

The 2023 directive misses an opportunity to add clarity to areas of ambiguity in the 2012 directive. Under Section 1.2(a), the 2023 directive borrows its predecessor's provision that "autonomous and semi-autonomous weapon systems will be designed to allow commanders and operators to exercise appropriate levels of human judgment over the use of force."[14] While the language recognizes the value of human judgment, which is essential for ensuring compliance with international humanitarian law, neither the previous nor current directive is clear on what constitutes an "appropriate level" of human judgment and who will determine it.

The new policy also replaces the term "shall," which indicates a legal obligation, with "will," which suggests the events will be certain to occur. An unnamed Pentagon official informed a civil society briefing that this was not "an intentional change," but was done to be consistent with the DoD's style guide.[15]

Problematic Revisions

While the fundamental policy has not dramatically changed, the 2023 directive contains some problematic revisions compared to its predecessor.

The directive amends the definition of "unintended engagement" in a potentially troublesome way. The purpose of the directive is to establish guidelines designed to minimize "the probability and consequences of failures ... that could lead to unintended engagements."[16] It requires that autonomous weapons be tested to ensure they avoid such engagements. The term "unintended engagement" was previously defined as " the use of force resulting in damage to persons or objects that operators did not intend to be the targets of U.S. military operations...."[17] The 2023 directive now says: "the use of force against persons or objects that commanders or operators did not intend to be the targets of U.S. military operations."[18]

The difference is that the policy now seems to limit system failures to those that involve the use of force against unintended targets, rather than those that cause any unintended harm. It would therefore, for example, seek to avoid using an autonomous weapon system that targeted a civilian, but it would not take steps to avoid use of a system that damaged civilian infrastructure that in turn caused civilian harm. The DoD official stated that the reason for this change was not to narrow the definition of "unintended engagement" but to broaden it by designating "anything that is targeted, that wasn't designed to be targeted, [as] unintended in some ways."[19]

The 2023 policy also deletes several references to the word "control" - a word that the US has objected to repeatedly in multilateral meetings on autonomous weapons systems.[20] Section 1.2(a)(1)(c), for example, calls for measures to provide "sufficient confidence" that autonomous weapon systems "are sufficiently robust to minimize the probability and consequences of failures."[21] It deleted the rest of the 2012 policy's phrase, which read: "... that could lead to unintended engagements or to loss of control of the system to unauthorized parties."

"Control" is an appropriate word to use in the context of autonomous weapons systems because it encompasses both the mental judgment and the physical act needed to prevent the systems from posing moral, ethical, legal, and other threats. When asked about the word's removal from the new directive-as described above-the unnamed DoD official said it was removed "for technical accuracy" and because the term "control" had generated questions "about what exactly 'control' means and how it's similar or different than 'judgment' in this case."[22] According to the DoD official, "it was cleaner, essentially to remove 'control' there and focus on the continuing requirement ... for there to be appropriate level of human judgment over the use of force." Yet, as mentioned earlier, the new directive still does not clarify what amounts to an appropriate level of human judgment.

The 2023 directive, in addition, revises the previous directive's rules for reviewing and approving autonomous and semi-autonomous weapons systems before developing and approving them. For example, it requires reviews of existing technology that have had "changes to the system algorithms, intended mission set, intended operational environments, intended target sets, or expected adversarial countermeasures [that] substantially differ from those applicable to the previously approved weapon system."[23] The directive contains a "flow chart to help determine if senior review and approval is required."[24]

These revisions could be said to address criticisms that early armed drones escaped appropriate review and approval as they were first deployed for surveillance purposes and did not carry weapons. The greater specificity of development procedures and other elements of the directive, however, may also help accelerate the development of autonomous weapons systems.[25] While the procedures in the earlier directive sought to "ensure" that the systems were "sufficiently robust to minimize failures," the 2023 directive states that testing and evaluation measures " will provide sufficient confidence that autonomous and semi-autonomous weapon systems" are "sufficiently robust to minimize the probability and consequences of failures."[26] The 2023 directive thus suggests that if those measures are conducted, the systems will be "sufficiently robust." The phrase "sufficient confidence," which is weaker than "ensure," does not appear in the original directive, but appears six times in the 2023 directive.[27]

Other Observations

In one positive development, the directive imposes additional constraints for the design of autonomous weapons systems. It requires that "before a decision to enter formal development," a system must be designed to complete engagements not only within a timeframe consistent with commander and operator intentions, as per the previous policy, but also within the "geographic area, as well as other applicable environmental and operational parameters."[28]

The 2023 directive brings policy on autonomy in weapons into line with other DoD policies put in place since 2012. It reiterates the department's set of five ethical principles on artificial intelligence adopted on February 21, 2020.[29] Thus, the directive reflects the commitment of the DoD "to take deliberate steps to minimize unintended bias in AI capabilities." It affirms the need to "detect and avoid unintended consequences" and "to disengage or deactivate deployed systems that demonstrate unintended behavior."[30]

The 2023 directive also removes gendered language such as the terms "manned" and "unmanned." According to the unnamed DoD official, these revisions were "purposeful and deliberate."[31]

The 2023 directive reflects organizational changes made at the Department of Defense since 2012 with respect to the names, roles, and responsibilities of certain offices and officials.

It also establishes an "Autonomous Weapons Systems Working Group" comprised of Department of Defense employees and active service members to provide advice during the process of reviewing autonomous weapons systems.

The 2023 directive should be compared not only to its 2012 predecessor but also to other policy proposals for addressing the ethical, legal, accountability, and security threats posed by autonomous weapons systems. Diplomatic talks on lethal autonomous weapons systems were not initiated until November 2013, so the 2012 DoD policy was an important, if imperfect, step toward recognizing and addressing the problems raised. A decade later, however, the 2023 policy is out of step with widely supported international proposals for a new treaty to prohibit and regulate autonomous weapons systems.

Over the past few years, a majority of states, although not the US, have expressed support for governing autonomous weapons through a legally binding instrument that would contain a combination of prohibitions and regulations.[32] More than 70 countries as well as nongovernmental organizations and the ICRC regard a new treaty with prohibitions and restrictions as necessary, urgent, and achievable. Since 2018, United Nations Secretary-General António Guterres has called for "internationally agreed limits" on weapons systems that could, by themselves, target and attack human beings, describing such weapons as "morally repugnant and politically unacceptable."[33]

The US has opposed proposals to negotiate new international law on autonomous weapons systems and instead argued for voluntary commitments. Its 2021 proposal to use multilateral talks to produce a common "code of conduct" to guide the development and use of autonomous weapons systems, however, won little support.[34]

As articulated by Human Rights Watch and Harvard Law School's International Human Rights Clinic, to address the problems of autonomous weapons systems adequately, states should:

Prohibit the development, production, and use of weapons systems that by their nature select and engage targets without meaningful human control;

Prohibit the development, production, and use of autonomous weapons systems that target people; and

Adopt positive obligations (or regulations) to ensure other autonomous weapons systems cannot be used without meaningful human control.[35]

These basic elements of a new legal instrument have been reiterated in whole or in part by many states, the ICRC, and the Stop Killer Robots campaign, which Human Rights Watch co-founded in 2012. While raised in the context of calls for an international treaty, the elements are equally applicable to national laws and policies. The US DoD directive addresses some of the same areas but fails to reach the bar set by the proposed elements.

The directive fails to incorporate either of the proposed prohibitions because it does not absolutely prohibit the development, production, and use of any autonomous weapons systems. As explained above, it imposes some restrictions and those activities generally require senior review. It still allows the activities if they are approved, however, and "in cases of urgent military need," the review process may be waived. The goal of the directive is to "minimize the probability and consequences in autonomous and semi-autonomous weapon systems that could lead to unintended engagements." It makes clear in a new addition to its definition of failure that "minimizing" failure "does not mean achieving the lowest possible level of risk by never engaging targets."[36] A prohibition, by contrast, might find that "never engaging targets" is appropriate in cases where the weapon system operates without meaningful human control or when it targets people.

While the directive recognizes that humans should have a role in the use of force, it takes a different approach to defining that role. It relies on the term "appropriate levels of human judgment" rather than "human control" or "meaningful human control," which are more commonly used at the international level.

The 2023 directive, like the proposed treaty elements, acknowledges the difference between systems that target people (anti-personnel systems) and ones that do not (anti-materiel systems), but it does so primarily by loosening rules for the latter. The directive states that senior reviews of autonomous weapon systems are not required for semi-autonomous systems "used to select and engage materiel targets for local defense to intercept attempted time-critical or saturation attacks."[37] While such an exception may be legitimate, the use of autonomous weapons systems to target people is still allowed with senior review, which can be waived in certain circumstances.

The directive does include several requirements that, if properly applied, could help ensure autonomous weapons systems are not used without some level of human involvement. To be truly effective, however, the directive would have to accompany those regulations with prohibitions of autonomous weapons systems that cross moral and legal red lines, and transparency about how the process is implemented.

Ultimately, the United States should adopt a national law or policy, not limited to the Department of Defense, that takes these elements into account and extends them across the government.

# data[].attributes.attachment_link.title
Review of the 2023 US Policy on Autonomy in Weapons Systems

# data[].attributes.attachment_link.description
A new directive on autonomy in weapons systems issued on January 25, 2023 shows the United States Department of Defense (DoD) is serious about ensuring it has policies and processes in place to guide its development, acquisition, testing, fielding, and use of autonomous weapons systems as well as semi-autonomous weapons systems, such as remotely operated armed drones.

# data[].attributes.headline
אפליה ע"י אלגוריתמיקה

# data[].attributes.subject
אפליה ע"י אלגוריתמיקה

# data[].attributes.body
שימוש באלגוריתמים של בינה מלאכותית טומן סכנה לאפלית קבוצות חברתיות. הנה 3 דוגמאות:

הטיות אלגוריתמיות עלולות להוביל לאפליה מוטה כלפי קבוצות אוכלוסייה מסוימות. לדוגמה, אלגוריתם לקבלת הלוואות עלול להפלות נשים, אלגוריתם לסיוע משפטי עלול להפלות אנשים ממוצא אתני מסוים, ואלגוריתם לקבלה לעבודה עלול להפלות אנשים עם מוגבלות.

הטיות אלגוריתמיות עלולות להחריף פערים חברתיים קיימים. לדוגמה, אם אלגוריתם לקבלת הלוואות מפלה נשים, זה עלול להוביל לכך שנשים יתקשו יותר לקבל הלוואות, מה שעלול להקשות עליהם לקנות בית או לפתוח עסק.

הטיות אלגוריתמיות עלולות להוביל לאפליה שאי אפשר להצדיק. לדוגמה, אלגוריתם לבחירה של מועמדים לעבודה עלול להפלות אנשים על סמך מוצא אתני, גם אם אין קשר בין מוצא אתני ליכולת לבצע את העבודה.

# data[].attributes.headline
ריכוז השליטה בידי יחידים ותאגידים

# data[].attributes.subject
ריכוז השליטה בידי יחידים ותאגידים

# data[].attributes.body
החברות המובילות בפיתוח בינה מלאכותית הגיעו לשורת סיכומים עם ממשל ביידן לגבי פיתוח אחראי של מודלי AI אך מדובר בהתחייבויות וולונטריות, ולממשל לא תהיה סמכות מעשית לאכוף אותן.

# data[].attributes.attachment_link.title
מובילות ה-AI התחייבו ל”פיתוח אחראי”. אך הדבר תלוי ברצונן הטוב | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
שורת חברות, ובראשן OpenAI, גוגל ומטא, הגיעו לסיכומים עם ממשל ביידן; הצעדים כוללים פתיחת אלגוריתמים שלהן לביקורת חיצונית וסימון של תכנים שנוצרו על ידי בינה מלאכותית; אבל לממשל לא יהיו סמכויות לאכוף אותם

# data[].attributes.headline
ניצול לרעה של כלי הבינה להונאות

# data[].attributes.subject
ניצול לרעה של כלי הבינה להונאות

# data[].attributes.body
ככל שהטכנולוגיה תתפתח והשירותים הבנקאיים יהפכו לדיגיטליים יותר, כך יוכלו לנצל את כלי הבינה לרעה בהונאות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מגוון כלים מבוססי בינה מלאכותית מציעים היום את האפשרות ליצור בקלות סרטונים והקלטות סינתטיים. כתבת הטכנולוגיה של הוול סטריט ג'ורנל יצאה לנסות ולבדוק מה יקרה אם תחליף עצמה בכפילות דיגיטליות. העבודה שמדובר בבוטים בולטת למדי, אך המערכות רק ילכו ושיתפרו, ובכל זאת היא נבהלה לגלות את מי הן הצליחו להטעות.

החדשות הטובות על ג'ואנה AI: היא לעולם לא נעשית צרודה, יש לה יציבה נהדרת ואפילו נסיעה במכונית עם גג נפתח ב־200 קמ"ש דרך סופת טורנדו לא תצליח להרוס לה תסרוקת. החדשות הרעות: היא יכולה לשטות בבני המשפחה שלי ולרמות גם את הבנק שלי.

● המועדון שלא ידעתם שאתם רוצים להתקבל אליו | ראיון
● כך הפכה ויקיפדיה לזירה סוערת במאבק על הרפורמה המשפטית
● ישראל עולה על נתיב מהיר לאובדן לגיטימיות | פרשנות

אולי יצא לכם לשחק עם צא'טבוטים כמו צ'אט GPT של OpenAI או Bard של גוגל, או עם מחוללי תמונות כמו Dall-E. אם חשבתם שהם מטשטשים את הקו בין בינה מלאכותית (AI) ואינטליגנציה אנושית, עוד לא ראיתם - או לא שמעתם - כלום.

בחודשים האחרונים, בדקתי את סינתזיה (Synthesia), כלי שיוצר דמויות וירטואליות (אווטארים) מבוססות בינה מלאכותית מסרטוני וידאו והקלטות קול (מה שידוע גם כ"דיפ פייק"). מה שלא תקלידו, אווטאר הווידאו יחזור עליו כמו תוכי.

מכיוון שהרבה מעבודתי היא עבודת קול ווידאו, חשבתי שאהפוך לפרודוקטיבית יותר ואשתחרר מחלק מהמונוטוניות. בסופו של דבר, זו ההבטחה של בינה מלאכותית. אז הלכתי לאולפן והקלטתי כ־30 דקות של וידאו וכמעט שעתיים של אודיו שסינתזיה השתמשה בהם כדי לאמן את הכפילה שלי. כמה שבועות אחר כך, ג'ואנה AI הייתה מוכנה.

ואז ניסיתי לקחת את יום החופש האולטימטיבי, בסגנון פריס ביולר בסרט "שמתי ברז למורה". האם אני בגרסת AI - בשילוב טקסט שמופק על ידי צ'אט GPT - יכולה להחליף את עצמי הממשית בסרטונים, בפגישות ובשיחות טלפון? זה היה ניסוי מעורר מחשבה, או אולי מחשבה מלאכותית (אולי פשוט אאשים את ג'ואנה AI בבדיחות הכי גרועות שלי).

בסופו של דבר ייתכן שג'ואנה AI תכתוב טורים ותגיש את הסרטונים שלי. לעת עתה, היא במיטבה כהדגמה לכך שכלי וידאו וקול מבוססי בינה מלאכותית יוצרת (Generative AI) עלולים להיות חרב פיפיות.

אווטאר שנראה כמו אווטאר

צילום סרטונים מצריך הרבה עבודה. שיער, איפור, תלבושות, מצלמות, תאורה, מיקרופונים. סינתזיה מבטיחה להיפטר מכל זה, וזו הסיבה שתאגידים כבר משתמשים בה. מכירים את סרטוני ההכשרה המשעממים על ציות לרגולציה? למה לשלם לשחקנים אם בינה מלאכותית מסוגלת לעשות הכל? סינתזיה גובה 1,000 דולר בשנה ליצירת ושמירת אווטאר מותאם אישית, נוסף לדמי מנוי חודשיים. החברה מציעה אווטארים מוכנים מהמלאי במחיר חודשי מוזל.

ביקשתי מצ'אט GPT לייצר תסריט טיקטוק לטיפ לשימוש ב־iOS, שנכתב בקולה של ג'ואנה סטרן. הדבקתי אותו בסינתזיה, לחצתי על הכפתור ופתאום "אני" דיברתי. זה היה כמו להביט בהשתקפות שלי במראה, אבל אחת שנפטרת ממחוות היד ומהבעות הפנים. במשפטים מהירים, האווטאר יכול להיות משכנע למדי. ככל שהטקסט ארוך יותר, האופי הרובוטי יותר בולט.

בטיקטוק, שם יש לאנשים טווח קשב של דג זהב, המאפיינים דמויי־המחשב הללו פחות בולטים. בכל זאת, היו מי שקלטו מהר מאד. שיהיה ברור, אני הייתי מעדיפה לאכול צלופחים חיים מאשר לומר את הביטוי "משפחת הטיקטוק שלי", אבל לגרסת הבינה המלאכותית שלי הוא לא הפריע.

הבוטיות הפכה לבולטת מאוד בשיחות וידאו בעבודה. הורדתי סרטונים של הדמות אומרת משפטים אופייניים לפגישה ("היי כולם!" "סליחה, הייתי על מיוט") ואז השתמשתי בתוכנה כדי להזין אותם ל־Google Meet. מסתבר שהיציבה המושלמת של ג'ואנה AI והיעדר השנינות שלה הסגירו אותה במהירות.

קול ה-AI מאוד דומה לי

כשהדג של אחותי מת, האם הייתי יכולה להתקשר לנחם אותה? כן. בריאיון טלפוני עם מנכ"ל סנאפ אוון שפיגל, האם הייתי יכולה לשאול את כל השאלות בעצמי? בטח. אבל בשני המקרים, קול ה־AI שלי היה תחליף משכנע, בהתחלה.

לא השתמשתי בשיבוט הקול של סינתזיה לשיחות האלה. במקום זה, השתמשתי בקול שיוצר על ידי ElevenLabs, חברה לפיתוח תוכנות AI קוליות. המפיק שלי קני ווסוס אסף כ־90 דקות מהקול שלי מסרטונים קודמים והעלינו את הקבצים לכלי הממוחשב - לא היה צריך אפילו לבקר באולפן הקלטות. תוך פחות משתי דקות, הכלי שכפל את הקול שלי. בכלי האינטרנטי של ElevenLabs, אפשר להקליד כל טקסט ותוך שניות הקול "שלי" אומר אותו בקול. המחיר ליצירת שיבוט קולי עם הכלים של ElevenLabs מתחיל מ־5 דולר בחודש. בהשוואה לג'ואנה של סינתזיה, הקול שלי מ־ElevenLabs נשמע יותר אנושי, עם אינטונציה וזרימה טובות יותר.

אחותי, אליה אני מתקשרת כמה פעמים בשבוע, אמרה שהבוטית נשמעה בדיוק כמוני, אבל שמה לב שהבוטית לא עצרה לנשום. כשהתקשרתי לאבא שלי וביקשתי ממנו את מספר הביטוח הלאומי שלו, הוא ידע שמשהו לא כשורה רק בגלל שזה נשמע לו כמו הקלטה שלי.

פוטנציאל לניצול לרעה

הקול של ElevenLabs היה עד כדי כך מוצלח שהוא הצליח לשטות במערכת הזיהוי הקולי של חברת האשראי שלי. הזנתי לג'ואנה AI כמה דברים שידעתי שישאלו שם, ואז התקשרתי לשירות לקוחות. בשלב הביומטרי, כשהמערכת האוטומטית ביקשה את שמי והכתובת שלי, ג'ואנה AI ענתה. למשמע קול הבוטית שלי, המערכת זיהתה אותה בתור עצמי ומיד חיברה אותי לנציג אנושי. כשהמתמחה שלנו במשרד התקשר ועשה את החיקוי הטוב ביותר שלי שהיה מסוגל, המערכת האוטומטית בכל זאת ביקשה אימות נוסף.

דוברת של חברת האשראי אמרה שהבנק משתמש בביומטריה קולית, לצד כלים אחרים, כדי לזהות שאנשים שמתקשרים הם באמת מי שהם טוענים. היא הוסיפה שהמאפיין הזה נועד לאפשר ללקוחות להזדהות באופן בטוח ומהיר, אבל כדי להשלים עסקאות ובקשות פיננסיות אחרות, הם יתבקשו לספק פרטים נוספים.

הדבר המטריד ביותר: ElevenLabs עשתה שכפול מוצלח מאוד בלי הרבה מאמץ. כל מה שהייתי צריכה לעשות זה ללחוץ על כפתור שבו התחייבתי ש"יש לי הזכויות וההסכמה הנחוצים" כדי להעלות קבצים קוליים ולייצר את השיבוט, ושאין לי כוונה לעשות בו שימוש למטרות הונאה.

המשמעות היא שכל אחד באינטרנט יכול לקחת שעות שלמות של הקלטות קוליות שלי - או שלכם, או של ג'ו ביידן או של טום בריידי - לשמור אותן כקבצים ולעשות בהן שימוש. נציבות הסחר הפדרלית כבר מזהירה מתרמיות שנעזרות בקול המיוצר על ידי בינה מלאכותית.

סינתזיה דורשת שהקול והווידאו יכללו הסכמה מילולית, אותה נתתי בזמן שצילמתי והקלטתי עבור החברה.

ב־ElevenLabs מאפשרת שיבוט רק בחשבונות בתשלום, כך שניתן לעקוב אחרי שימוש בקול משובט שמפר את מדיניות החברה כדי לאתר את בעלי החשבון, כך אמר לי אחד המייסדים, מטי סטניסבסקי. החברה עובדת על כלי אימות כדי שאנשים יוכלו להעלות הקלטה קולית ולבדוק האם היא נעשתה בעזרת טכנולוגיה של ElevenLabs.

שתי המערכות איפשרו לי לייצר דברים איומים בקולי, כולל איומים ברצח.

דובר של סינתזיה אמר שהחשבון שלי נועד לשימוש על ידי ארגון חדשותי, ולכן מותר לו לומר מילים ומשפטים שבמצבים אחרים היו נופלים בשלב הסינון. החברה אמרה שמאוחר יותר, בודקי התוכן שלה מחקו משפטים בעיתיים שאמרתי. כשהורדתי את המנוי שלי לרמה הסטנדרטית, כבר לא הייתה לי אפשרות אפילו להזין משפטים כאלה.

סטניסבסקי אמר ש־ElevenLabs יכולה לזהות את כל התוכן שנוצר בעזרת התוכנה שלה. אם התוכן מפר את תנאי השירות של החברה, הוסיף, ElevenLabs יכולה לחסום את החשבון שייצר אותו ובמקרים של עבירה על החוק, לסייע לרשויות.

קשה לזהות את הדברים האלה

כששאלתי את האני פריד, מומחה לפורנזיקה דיגיטלית מאוניברסיטת קליפורניה, ברקלי, איך ניתן לזהות הקלטות קוליות וסרטונים סינתטיים, הייתה לו מילה אחת לומר לי: בהצלחה. "לא רק שאני יכול לייצר את הדברים האלה, אני יכול לעשות הפצצות שטיח לאינטרנט עם זה", אמר, והוסיף שבלתי אפשרי להפוך את כולם לבלשי AI.

כמובן, ברור שהכפילה שלי בווידאו היא לא אני, אבל היא רק תשתפר. ואם ההורים שלי ואחותי לא באמת מצליחים לזהות את ההבדל בקול שלי, האם אני יכולה לצפות שאחרים יצליחו?

קיבלתי שביב של תקווה כששמעתי על היוזמה לווידוא מקוריות של תוכן של חברת אדובי. יותר מ־1,000 חברות תקשורת וטכנולוגיה, אקדמאים ואחרים רוצים ליצור מעין "תווית סימון תזונתי" מוטמעת למדיה. יום אחד יכול להיות שצילומים, סרטונים והקלטות קול באינטרנט יגיעו עם מידע שניתן לאמת. סינתזיה היא אחת החברות שהצטרפו ליוזמה של אדובי.

טוב לי עם האנושיות שלי

שלא כמו ג'ואנה AI שלעולם לא מחייכת, לג'ואנה האמיתית יש סיבות לחייך אחרי כל זה. מהטקסט שמיוצר על ידי צ'אט GPT נעדרו המומחיות והאישיות שלי. לשיבוט הווידאו חסרו הדברים שהופכים אותי לעצמי. ולמרות שמפיק הווידאו שלי אוהב להשתמש בקול AI שלי בעריכות ראשוניות כדי לכוונן את התזמון, לקול האמיתי שלי יש יותר אנרגיה, רגש וחיתוך דיבור טבעי.

האם בינה מלאכותית תשתפר בכל אלה? חד משמעית. אבל אני גם מתכננת להיעזר בכלים האלה כדי לאפשר לי יותר זמן להיות בן אדם אמיתי. בינתיים, לפחות אני יושבת הרבה יותר זקופה בפגישות.

הוספה לנושאים שמעניינים אותי

רוצה להתעדכן בנושאים הקשורים לכתבה?

לחיצה על הנושא תוסיף אותו לרשימת "הנושאים שמעניינים אותי", שםניתן לקרוא ולנהל את ההתראות כשמתפרסמת כתבה בנושא.

לצפייה בכתבות וניהול הנושאים, יש ללחוץ על כפתור בסרגל העליון

הבנתי, תודה!

לתשומת לבכם: מערכת גלובס חותרת לשיח מגוון, ענייני ומכבד בהתאם ל קוד האתי המופיע בדו"ח האמון לפיו אנו פועלים. ביטויי אלימות, גזענות, הסתה או כל שיח בלתי הולם אחר מסוננים בצורה אוטומטית ולא יפורסמו באתר.

# data[].attributes.attachment_link.title
כך רימיתי את הבנק שלי באמצעות בינה מלאכותית

# data[].attributes.attachment_link.description
כותבת טור הטכנולוגיה של ה"וול סטריט ג'ורנל" החליפה את עצמה בקול ודמות מבוססי בינה מלאכותית על מנת לבדוק עד כמה הטכנולוגיה יכולה להידמות לאנושית ● התוצאות היו מפחידות

# data[].attributes.headline
הסכנה: פיטורים המוניים

# data[].attributes.subject
הסכנה: פיטורים המוניים

# data[].attributes.body
ישנם מאמרים רבים המדברים על הפחתת מספר המשרות בשל אוטומציה באמצעות AI או הפחתת הצורך בכוח האדם במסגרת מסוימת.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יותר מרבע מהמשרות במדינות החברות ב- מתבססות על כישורים שבמהפכת הבינה המלאכותית המתקרבת ניתן יהיה להעביר לידי המחשבים, כך לפי דו"ח חדש שפרסם הארגון המדגיש גם את החשש של עובדים מהסיכון לאבד את העבודה שלהם לבינה מלאכותית.

בארגון חברות 38 מדינות, כולל ישראל. לפי דו"ח תחזית התעסוקה ל-2023 (2023 Employment Outlook) עד כה אין יותר מדי הוכחות להשפעה משמעותית של ה-AI על שוק העבודה, אך ההערכה היא כי הסיבה לכך היא שהמהפכה היא רק בשלבים מוקדמים.

לפי הדו"ח, המשרות בעלות הסיכון הגבוה ביותר להפוך לממוחשבות מהוות 27% מכוח העבודה הממוצע במדינות החברות בארגון, כשהמדינות במזרח אירופה הן החשופות ביותר. המשרות בעלות הסיכון הגבוה ביותר הוגדרו כאלו שבהן משתמשים ביותר מ-25 מבין מאה הכישורים והיכולות שמומחי ה-AI מעריכים כי ניתן להפוך בקלות לממוחשבים. מדובר במשרות הדורשות מיומנויות וכישורים בתחומים כמו משפטים, מדעים והנדסה.

לפי הארגון, "הפוטנציאל של החלפת משרות ב-AI נותר משמעותי ומעלה את החשש לירידה בשכר ואיבוד מקומות עבודה", אולם בארגון הוסיפו כי בשלב זה מדובר בעיקר בשינוי העבודות עצמן ולא בהחלפתן. בכל זאת, הזהירו כי "משרות בתחומי הפיננסיים, הרפואה והמשפטים, שלרוב מחייבות שנים רבות של השכלה ושהפעולות הבסיסיות שלהן מסתמכות על ניסיון מצטבר כדי לקבל החלטות, עלולות פתאום להיות בסכנה להפוך לממוחשבות על ידי ה-AI", נכתב בדו"ח.

במקביל, בסקר שערכו ב-OECD בשנה שעברה מצאו כי שלושה מכל חמישה עובדים חוששים שיאבדו את העבודה שלהם ל-AI בעשר השנים הבאות. בסקר השתתפו 5,300 עובדים ב-2,000 חברות במגוון תחומים החל מייצור ועד לפיננסים. עם זאת, הסקר נערך לפני גל מודלי הבינה המלאכותית הגנרטיבית שהוצת בעקבות השקת ChatGPT. על אף החשש, כשני שלישים מהמשתתפים בסקר שכבר עובדים עם בינה מלאכותית טענו כי האוטומיזציה דווקא הפכה את העבודה שלהם לפחות מסוכנת ומשעממת.

"האופן בו בינה מלאכותית תשפיע בסופו של דבר על העובדים ועל מקומות העבודה והאם היתרונות יגברו על הסיכונים יהיו תלויים בפעולות המדיניות שיינקטו", הגיב מזכ"ל הארגון מתיאס קורמן. "ממשלות חייבות לסייע לעובדים להתכונן לשינויים ולהטבות הנובעות מההזדמנויות שהבינה המלאכותית תביא עמה", הוסיף.

# data[].attributes.attachment_link.title
ב-OECD מזהירים: מהפיכת ה-AI מסכנת 27% מהמשרות במדינות המתועשות | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
לפי דוח תחזית התעסוקה שפרסם הארגון, כוח העבודה המקצועי והמיומן הוא זה שנמצא בסיכון הגבוה ביותר להיות מוחלף בידי בינה מלאכותית. מדובר בעיקר במשרות הדורשות מיומנויות וכישורים בתחומים כמו משפטים, מדעים והנדסה